text: Власт у Новом Саду је уобичајила да материјал за важна питања за одлучивање одборницима Скупштине Града доставља прекасно. Пошто се пракса понавља и постаје правило у понашању владајуће већине, ово можемо тумачити само намерним спречавањем одборника опозиције да припреме и кажу свој став. Теме по којима се на овај начин нарочито избегава уплитање опозиције често су кадровска решења. Шесто скупштинско заседање је означило почетак нове сезоне рада Скупштине Града Новог Сада после летње паузе. Материјал који се односи на предлог првобитно предвиђеног дневног реда је уручен одборницима са позивом за седницу. Међутим, како је сазивач (председник Скупштине) проширивао дневни ред, тако је одборницима стизао нови материјал у наредним данима, све до самог доласка одборника у скупштинску салу где их је на местима дочекао нови додатак материјала за тачке дневног реда које су накнадно додате. Пречишћен дневни ред је подељен одборницима током самог рада Скупштине. Као и током предходних скупштинских заседања, током излагања Одборничка група Покрета "Доста је било" је уложила усмену примедбу на неблаговремено достављање скупштинског материјала. Изјаснили смо се да ће по накнадно установљеним тачкама дневног реда гласати против, јер нисмо били у могућности да се са истим благовремено упознамо. Овакав начин недостављања скупштинског материјала одборницима у разумном року како би могли да се припреме за сам рад Скупштине, представља кршење Пословника по Члану 73 Пословника где се наводи:" Позив за седницу доставља се одборницима најкасније седам дана пре дана одржавања седнице. Када постоје оправдани разлози, који морају бити образложени, овај рок може бити и краћи." На свим до сада одржаним скупштинским заседањима којима смо присуствовали, материјале смо добијали и вече пред само заседање, односно на самој седници, али без намере образложења накнадног достављања. Уочи последње одржане седнице изузетно значајне тачке су обухватале разрешења, односно именовања чланова Надзорних и Управних одбора појединих јавних предузећа, као и образовних установа и установа културе. Међутим, обзиром да је материјал за све ове тачке стигао вече пред само заседање, односно на дан самог заседања, гласали смо против јер нисмо имали времена да се упознамо са његовим текстом. Кадровска решења су посебно осетљиво питање у владавини СНС-а, па ово можемо да објаснимо само жељом те странке да се о њиховим људима не поведе дискусија.


Немачки извоз у Иран повећан за 85 одсто у октобру


source: fineweb

text: Кентаури ||Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове), али они нису унети у сам текст, те би било добро да се то уради. Уколико је чланак кратак или је писан уз помоћ само једног извора, биће довољно да се унесе само списак коришћене литературе.| Садржај Митологија[уреди] Живели су у тешко приступачним шумама Тесалије, западне Аркадије, Елиде и Етолије. Представљани су као сурова бића, која су често улазила у сукобе са људима. Тако се као њихови противници помињу Лапити (кентауромахија) и Херакле, који се са њима сукобљавао више пута. Сукоб Кентаура и Херакла[уреди] Када је Херакле пошао да изврши своје четврто дело, да убије еримантског вепра, свратио је у пећину код кентаура Фола. Фол је дао Хераклу да једе месо, али није хтео да отвори посуду са вином која је припадала свим кентаурима. Херакле је ипак успео да га нагавори да то уради. Кентаури су побеснили када су осетили мирис јаког вина. Одмах су јурнули на Фолову пећину. Херакле је бранио Фола и упркос томе што је Кентаурима помогла њихова баба Нефела, богиња облака, која је послала јаку кишу и земљу учинила клизавом, Херакле је успио да убије неколико кентаура, а остале натерао у бег. Херакле је случајно погодио свог пријатеља, мудрог кентаура Хирона. Извукао је стрелу, али ништа није могло да помогне против Хидриног отрова. Ипак, Хирон је био бесмртан, па од отрова није могао да умре. Зато је он своју бесмртност уступио титану Прометеју, а он је сишао у мрачни Хад. Док је Фол сахрањивао своје рођаке, он је извукао једну Хераклову стрелу и почео да је разгледа. Она му исклизну и убоде га у ногу, и он остаде на месту мртав. Херакле га је сахранио уз велиике почасти. Кентауромахија[уреди] Када се краљ Лапита, Пиритој женио Хиподамијом, на свадбу је позвао све Олимпљане осим Ареја и Ериде, сећајући се непријатности коју је Ерида изазвала на свадби Пелеја и Тетиде. Свадби су присуствовали многи краљевићи из Грчке, као и Кентаури. Кентаури су били ненавикнути на вино, а пили су га без мешања са водом, па су се напили. Због тога су напали Хиподамију и остале госте. Пиритој и Тезеј и остали Лапити су прискочили у помоћ Хиподамеји и тако је избио сукоб који је трајао до ноћи, у коме су погинули Кајнеј и Лапит. Тако је почела дуготрајна свађа између Кентаура и Лапита коју су потпиривали Ареј и Ерида из освете што нису позвани на свадбу. Тезеј је отерао Кентауре, који су поново скупили снаге и напали Лапите. Они су саладали главнину лапитске војске и отерали Лапите у Мелеју. Уметност[уреди] Кентаури су чест мотив у античкој уметности, почевши од најстаријих споменика где су представљани са две људске и две коњске ноге. Од 6. века п. н. е. су приказивани са све четири коњске ноге, док су им глава, торзо и руке људски. Најчешће су приказивани у кентауромахији. Види још[уреди] Литература[уреди] - Цермановић-Кузмановић, А. & Срејовић, Д. 1992. Лексикон религија и митова. Савремена администрација. Београд. - Р. Гревс, Грчки митови, Нолит-Јединство, 1987. Спољашње везе[уреди] |Викимедијиној остави.на|


За комеморацију спремни! | ИСКРА За комеморацију спремни! Овако би, као у наслову, требао да гласи државно-церемонијални поздрав хрватских власти, ако ће, већ, војни поклич хрватских бранитеља, на званичан захтев Сплита, постати усташки урлик ”За дом спремни!” Зашто – за комеморацију спремни? Зато јер се хрватска ХДЗ власт, предвођена председницом Колиндом Грабар Китаревић, тако добро припремила за овогодишњу комеморацију у Јасеновцу – да им, тамо, нико од Јевреја, Срба и Рома, народа чији су припадници побијени у Јасеновцу, неће доћи на комеморацију. Фото: Политика, Р.Крстинић Јасеновац данас – без потомака жртава, само потомци злочинаца... Врло једноставно. Све у једној реченици. Без бројања жртава и његовог оспоравања, без поређења са Блајбургом и изједначавања комунистичког и усташког режима, без четниковања и великосрпства. Јасеновац данас – без Јевреја, Срба и Рома, само са Хрватима на њиховим гробовима. То је, ваљда, и био – сан? Какав, то, народ сања такав сан? Какав је то народ дао пуну легитимност оваквој својој власти, већином гласова на Европском унијом уређеним изборима? Најтежа питања изискују најједноставније одговоре. На полиграфу се може са ”да” или ”не”, ”јесам” или ”нисам”... Али... На питање: какви су то људи на оним језивим црно-белим фотографијама од пре 75 година, који са осмехом на лицу позирају пред фотографом, док кољу, убијају, тестером одсецају главу жртве, какав је то народ коме они припадају!? Наспрам свих тих страшних фотографија, за чији садржај не постоји људско објашњење, данас постоји једна, само једна фотографија чијим се гледањем разумеју све оне чудовишне фотографије. Њу је снимио Р.Крстинић, фотограф ”Политике”. Осим што је ”у боји”, она је и пејзажна, без људи, без жртава и њихових џелата: у задњем плану фотографије је ”камени цвет”, централни споменик у Јасеновцу, чији се одраз види у ”средњем плану”, у језеру које је саставни део спомен-комплекса. У ”првом плану” те фотографије је табла упозорења, на обали језера, а на којој пише: ”Забрана купања и риболова на спомен-подручју”. Када ово прочита, човек треба да заћути, али не знам како се ћути пишући. Такав је то, дакле, народ: неко је, тамо, морао ићи на купање и пецање, док је власт била принуђена да то таблом забрани! Пикниковали и роштиљали на обали? Брчкали се мало? Забацивали ”чеке” са трокраким удицама и вадили људске кости са дна? Председник Сабора тог народа, Жељко Рајнер, ту државну и две одвојене комеморације – организоване од народа жртава и Савеза антифашистичких бораца Хрватске – назвао ”прославама”! Прославе!? Колинда Грабар Китаровић, председница тог народа, каже ”да је Јасеновац стратиште усташке НДХ”! Јесу ли у Јасеновцу страдале усташе или њихове жртве – Срби, Јевреји и Роми?! А, тешко им пада када их неко из Европе данас назове ”мочваром фашизма и неонацизма”. Не препознају се! Можда је и за проверу на полиграфу, али нисам сигуран да игде, више, постоји таква мочвара и таква држава која толико мало држи до људског рода и до жртава покопаних под земљу њихове земље. Нисам чуо да је у Немачкој или Аустрији или било где данас – неки народ-жртва одбио да присуствује званичној комеморацији државе у чијој земљи почивају остаци жртава. Има томе лека. Државе народа-жртава, у таквим случајевима, морале би пред Скупштином УН затражити изузимање територије под спомен комплексима или гробљима од држава које ниподаштавају те жртве! Да се та стратишта ставе под међународни протекторат. Па да УН у Јасеновцу уклоне ону таблу за купаче и риболовце, а поставе: ”Забрањено ниподаштавање жртава”. У оној држави оног народа и конкретније: ”Забрањено убијање Срба, Јевреја и Рома”.


20. март 2017. Заувек са нама! Један од наших активиста, Никола (Џеки) Станојевић, из Источне Србије, са пребивалиштем у месту Бор, преминуо је 18. 03.2017. године после срчаног удара који је претходио овом несретном догађају. Велики пријатељ, саборац и пре свега другар који је допринео промовисању и активизмом нашем пројекту свих шест година постојања, заједно са нама корачао је храбро и истрајно са вером да успемо у ономе што радимо и са великом жељом да живимо у некој лепшој и слободној Србији. Памтићемо њега као доброг пријатеља, великог човека и веома храброг момка који је био спреман да увек помогне и поклони живот за ову земљу, као и свој народ. Овим путем такође желимо да изјавимо саучешће породици, пријатељима и свим људима који га познају, као и нашим истомишљеницима из Бора и поручимо да никада не клону духом, а нама преостаје да сећање на нашег пријатеља живи вечно као и идеја коју заступамо. 20. јануар 2017. ХИМЛЕР И ГИНТЕР О ХОМОСЕКСУАЛЦИМА Професор Ханс Ф. К Гинтер о хомосексуалцима “Људи са оваквим склоностима не би требали да се венчавају, осим ако не говоримо о девијацијама које се дешавају код многих тинејџера али се касније губе. Понекад људи су близу тога да овакве људе убеде да се ожене, погрешно мислећи да ће их њихов „брак“ излечити. Такви људи требају бити ограничени на уски круг њихове сопствене врсте. Не треба их кажњавати због њихове перверзије већ само због завођења младих, здравих младих мушкараца који су у добу када њихова сексуална осећања још увек нису формирана. Чак и кратка неприродна веза у овом добу може учинити да за таквог младог мушкарца нема лека читавог његовог живота. То је уништило многе наследно младе људе, колико и дечаке толико и девојке. Према томе, искваривање малолетника треба се посматрати као оштећење генетског потенцијала народа и као такво треба се жестоко кажњавати. Чувени јеврејски изучавалац сексуалних проблема Мангус Хирцфелд, који је један од најватрених заступника слободе за хомосексуалце, каже да око 45% одраслих мушких хомосексуалаца (педера), има перверзну привлачност ка младићима старим од 14 до 21 године. Исто важи и за лезбејке. Тако, опасност за здраве младе људе је велика и закон мора да спречи ту опасност. Али такве законе је „тешко“ формулисати и применити зато што млади преступници и преваранти могу да користе ове законе да би уцењивали људе који их наводно заводе. Мангус Хилцферд назива „прогањање“ педера „срамотом за нашу културу“ . Прогањати их због њихве сопствене болести можда и није неопходно, али законско пенализовање злоупотребе мора бити стриктно. За овакве перверзњаке мора бити затворен приступ ка званичним позицијама. Хомосексуалци не треба да се венчавају зато што ће брак са њима бити несретан и зато што ова изопаченост може да буде наследна. Људи са хомосексуалним склоностима долазе често из фамилије које су већ имале овакве људе или су имале немужевне мушкарце или неженствене жене. Т. Ланг и Ј. Деис потврђују да је хомосексуалност наследно условљена. Ја лично нисам сигуран да се ова наследност може објаснити помоћу „квалитетније теорије“. Р. Голдшмидта и М. Хирцфелд верују да унутар немачког народа има око 2% хомосексуалаца, међу радницима – око 4%, међу студентима – око 6%. Х. Елмс тврди да их у Енглеској такође има око 2% унутар популације; међу образованом средњом класом – 5% педера и 10% лезбејки. Рајхфирер СС Хенрих Химлер о хомосексуалцима. Желео бих да разјасном неколико идеја на тему хомосексуалности. Међу одређеним хомосексуалцима постоји следеће мишљење: „Оно што ја радим не тиче се никог, то ја лично приватна ствар“. Све што се тиче сексуалних ствари престаје да буде приватно када живот или смрт нације зависи од тога. То је оно што чини разлику између света доминације или света анхилације. Нација са много деце може да задобије надмоћ и да господари светом. Чиста раса са тек неколико деце је већ једном ногом у гробу; за педесет или сто година она ће бити без икаквог значаја; за две стотине година она ће изумрети. Есенцијално је да се разуме да ако дозволимо да се ова инфекција настави у Немачкој а да нисмо у могућности да јој се супроставимо, то ће бити крај Немачке или германског света. Нажалост ово није тако проста ствар као што је то била за наше предке. За њих је неколико оваквих изолованих случајева била тек проста абнормалност; они би их удавили у мочварама. Они који су проналазили таква тела у блату нису знали да су се у 90% случајева налазли лице у лице са древним хомосексуалцима који су били удављени са свом својом имовином. Ово није била казна, већ проста елиминација овде одређене абнормалности. За нас је од виталног значаја да их се решимо; морамо да их изчупамо попут корова, бацимо их у ватру и спалимо. Ово не треба урадити због некаквог осветничког духа већ због неопходности; ове креатуре морају бити истребљене.” Хajнрих Химлер, 18. 02. 1937 године. 15. јануар 2017. ЉУДСКИМ ШТИТОМ ПРОТИВ ТАМНИЦЕ НАРОДА Био је то јануар 1991. године, злочиначка совјетска армија је дигла своје оружје против мирних протестаната који су се окупили око зграда од стратешког значаја са намером да их, ако треба, заштите својим животом, јер им је било доста совјетске окупације и понижења њихове отаџбине. Литвански народ је прогласио независност, прогласио независну литванску државу и одбио сваку послушност совјетској власти у Кремљу. Совјетска власт је одговорила на себи својствен начин, нападом на мирне протестанте и људе који су тражили само право на сопствено самоопредељење. 10. јануара совјетски председник Горбачов је издао ултиматум Литванији захтевајући да се народ придржава закона Совјетског Савеза, али литвански народ га је с презиром одбио. 13. јануара совјетски тенкови и елитни падобранци су из Пскова у данашњој Руској Федерацији, послати су у Виљнус и тамо окупирали главну телевизијску кућу, радио центар и ТВ торањ. Убили су 14 људи, углавном млађег узраста, док је чак више од 700 људи повређено. Највећа тајна бригада совјетске војске – Алфа, доведена је да учествује у овом масакру. Десетине хиљада Литванаца тога дана стајало је руку под руку да би заштитили право на своју слободу. Иако је литванска независност била неминовна, то није спречило совјетске војнике да немилосрдно пуцају и газе по народу. Упркос поразу који је био на видику, и упркос томе што се совјетска тамница народа рушила, Совјети су наставили са својим злочинима, по рецепту свог умрлог вође Стаљина, познатог по масакру и геноциду над ненаоружаним народом. С друге стране, Литванци су се мирно и достојанствено супроставили совјетском терору тог хладног јануара 1991. Литванским војницима је наложено да отворе ватру само ако се совјетски специјалци нађу унутар зграде парламента. Народ је пркосно певао литванске националне песме, верници су поносно певали католичке и староверне (Ромува) химне, Литванци су показали како јединство народа може да сруши и највећу империју, ма колико велика претња она била. Интернационала је пала, литванска застава је поносно уздигнута, национализам и традиција поново су надјачали трули јеврејски марксизам. Жута боја литванске заставе засијала је као Сунце слободе које је обасјало све борце за отаџбину, тиранији је дошао крај! Литванци данас поносно истичу да су њихове ослободилачке акције довеле до почетка рушења Совјетског Савеза. Земља се поново налази између две ватре, ругла западног либерализма и нео-бољшевизма са истока, упркос томе народ Литваније је изабрао своју судбину, изабрали су национ 106e лизам изнад глобализма, не заборављајући своје претке још из времена Велике Литванске Кнежевине, преко Литванске Територијалне Одбране у другом светском рату, па све до револуционара са почетка деведесетих, литвански народ је јасно ставио до знања да ће свака империја у тој земљи поломити зубе, и да неће проћи ни једна накарадна идеја која ставља интересе олигархије изнад оног исконског и најсветијег, традиције, нације, и истинске слободе. 10. јануар 2017. МУСЛИМАНСКО ПИТАЊЕ У својој свакодневици сусрећемо се са муслиманима из разних крајева, разних нација и раса. Преко медија често смо (не)обавештени о ситуацији на Блиском Истоку, а и наше врле „комшије“ су нам слика и прилика исламизма који је у експанзији. Јеврејски лоби упорно покушава 8000 а осуди акције муслиманских екстремиста на тлу Европе, а заправо свом силом подржава њихову окупацију Европе. Либерални, комунистички, и демократски олош који, нажалост, припада српском народу, својски се труди да „Бошњаке“ интегрише у друштво и промовише толеранцију према тим изродима. Проучавајући ислам, и понашање припадника ислама српског порекла, с правом могу рећи да суживот са њима никако није могућ. Једноставно јер „Бошњаци“ немају своју националност. Бошњачка нација не постоји, и то су историјске чињенице, за разлику од других балканских народа који имају своју традицију и историју, и углавном све оно што би једну нацију чинило нацијом. Срби исламизацијом никако нису могли изгубити своју расну и националну припадност, јер су крв и гени нешто сасвим супротно од поимања религије, коју „Бошњаци“ толико потенцирају. На факултету сам јасно увидео став и понашање мојих колега муслимана. Они су одвојени од нас Срба, имају свој свет, и очито нас из неког разлога мрзе, и не желе толику блискост са нама, ма колико се ми трудили да са њима будемо присни. Ту се јавља и нека врста дискриминације Срба од стране професора, који тако очигледно пуштају да муслимани олако полажу испите, док се ми такорећи малтретирамо неби ли икако положили. Питао сам моје колеге и сународнике о томе, и сви су се сложили око мог става да муслимани ипак имају неке бенефиције, у односу на нас. То је ишло толико далеко, да су се неке колеге муслимани буквално препирали са професорима Србима око оцене, знајући своја „права“. А где су права за српске студенте? Да. О томе није политички коректно говорити под јеврејском окупацијом. То је само један од безброј примера дискриминисања Срба. „Бошњаци“, попут „Рома“ имају све већа права, као некаква „национална“ мањина, док су заправо сви српског порекла, и о томе нема дискусије. Динарски расни под-тип код неких мојих колега толико је упадљив, да су динарскији и српскији од многих мојих познаника, пријатеља, итд... Али сва поента је у томе да ислам, који је њих васпитавао и одгајао, нема свест о раси и нацији. И зато њима то није толико битно. Њима је сваки муслиман „брат“, ма које он расе био. А такво размишљање аутоматски доводи до уништења гена, јер се директно одобрава расно мешање. Ми, као српски национал-социјалисти, свесни свог припадања белој раси, не можемо се помирити са надирањем ислама, како у Србију, тако и у читаву Европу. Ово „муслиманско питање“ је алармантно. Наша српска крв је у питању. Уколико ислам завлада Европом, нас више неће бити. Оно што нас држи као народ, јесте наша расна свест, коју „Бошњаци“ немају. Зато они и јесу инфериорнији од нас, али ми можемо постати још инфериорнији, ако не схватимо овај проблем озбиљно. Супротстављање исламизацији Србије и Европе је кључни фактор опстанка Срба, и Аријеваца. Ислам је једна од јеврејских продужених руку. Он је директан кривац за геноцид над Србима још од 15. века. Ми, Европљани, морамо збијати редове против муслимана. То је једини начин да се одбранимо од ове азијске куге. Не сме бити више никакве толернације. Јер они нису, нити ће икад бити, толерантни према нама. 09. јануар 2017. СЛАВА РЕПУБЛИЦИ СРПСКОЈ! 06. јануар 2017. МОЈКОВАЦ - СИМБОЛ БРАТСТВА И ПОЖРТВОВАНОСТИ Значај Мојковачке битке, која се на данашњи дан збила 1916. године, је од огромног значаја, како за Црну Гору, тако и за Србију. Мојковац је то Бадње вече, 1916. године, постао, и остао, симбол и светао пример како се несебично гине за брата и саплеменика. Јунаци са Мојковца тада су бранили не само своје положаје на којима су тако храбро стајали, и за које су гинули, већ су бранили и своје домове, своје породице, своју крв, и своје тло, као и брата из Србије који се под принудом повлачио преко Црне Горе и Албаније. Не бојте се јунаци Ако крвави буду бадњаци! Јуначка дела црногорске војске са Мојковца вечно трају у нашим срцима и мислима. Наши снови инспирисани су жељама тих горостаса ратништва. Они су своје животе положили на олтар отаџбине да би Србија и Црна Гора живеле! Предност Црногораца над Аустро-Угарима није била у броју и односу снага. Њихова предност била је њихова динарска надмоћ и ратнички дух који се у Црној Гори гајио толико векова, и на тај начин створио најбоље ратнике, какве тадашња светска историја још није забележила. Ти хероји крви и тла крварили су под Скадром, тукли Бугаре на Брегалници, и доцније поносно стајали на страни победника, као што се од њих и очекивало, упркос малобројности. Учесници Мојковачке битке просто плене тим жаром за слободом и слободарском мишљу карактеристичном за Динарце, жељне борбе и непрестане тежње ка нечему узвишеном и над-људском. Тако и ми, не задовољавамо се ситним свакодневним победама, већ тежимо ка достизању врхунца чојства и јунаштва, којих у савременом друштву више нема. Погинули на Мојковцу те 1916. године нису мртви. Они живе кроз нас, у нашој крви и у нашим сновима. Они на нас гледају свакога дана, опомињу нас наше нејуначко време коме требамо пркосити, и својим примером показују нам како се гине, а и живи, за слободу и част отаџбине. Никада нећемо заборавити подвиге ових мученика. Никада нећемо дозволити себи да нас се наши Преци стиде. Желимо да своје животе дамо за слободу своју земље, расе, и нације, и тако поносно станемо пред наше Дедове, без трунке сумње да смо животе потрошили узалуд. Мојковац нашој Борби даје смисла. Он је њен симбол и инспирација. Јунаштво Поповића, Вукотића, и других часних ратника одјекује у нашим срцима заувек. Одужимо им се тако што ћемо следити њихов пут! СЛАВА МОЈКОВАЧКИМ ЈУНАЦИМА! ЖИВЕЛА ЦРНА ГОРА! ЖИВЕЛА СРБИЈА! 31. децембар 2016. БОРБЕНИ ДУХ ПОДГОРИЦЕ Послије акције у Боки Которској, Борба 14 наставља са буђењем расне и националне свијести и у Подгорици. Наши активисти и симпатизери одрадили су акцију против нео-комунистичких бандита и НАТО слуга, са циљем промовисања наше идеје и у овом дијелу Црне Горе. Србија и Црна Гора одавно су заједно стале у један национал-социјалистички револуционарни фронт, а наш пројекат представља једну нераскидиву братску везу између наших сабораца, како из Србије, тако и из Црне Горе, и Републике Српске. Омладина Подгорице јасно је дала до знања да не жели црвене уљезе у својој земљи, а и сто тако је предочила да се гнуша уласка Црне Горе у јеврејски НАТО пакт. Расно свјесна омладина Црне Горе која преко Борбе 14 диже свој глас за будућност своје расе и нације, поносно и смјело корача путем побједе и тријумфа наше идеје, и стаје раме уз раме са својом крвном браћом у борби против модерног свијета и свих његових пошасти. СЛАВА ЦРНОЈ ГОРИ! СЛИЈЕДИМО ДУХ ПРАЂЕДОВА! Пријавите се на: Постови (Atom)


source: wikipedia

text: Женидба Душанова је српска народна епска песма из преткосовског циклуса. Забележио ју је Вук Караџић од Тешана Подруговића. Песма обрађује интернационалну тему јуначке женидбе са препрекама. Присуство фантастичних мотива у овој песми послужиће представницима митолошке школе као потврда о митолошком пореклу епа, а велику пажњу привлачи и њена чврста повезаност са елементима свадбеног обреда. Као незаобилазан део биографије епског јунака, женидба заузима значајно место у српском епском фолклорном фонду. Убрајамо је у најстарије епске теме на овом подручју. Радња Јуначка женидба са препрекама смештена је у амбијент средњег века. Узимајући за основу обичајни кодекс свадбеног обреда, народни певач је пред младожењу и свадбену поворку поставио низ препрека, за чије савлађивање је потребно јунаштво, вештина, или мудрост. Свадбену поворку најчешће чини каталог најеминентнијих епских јунака, а најзначајнију улогу добија младожења или његов заточник, који решава постављене задатке. Песме о јуначкој женидби са препрекама имају утврђену шему: просидба и прстеновање услови које поставља тазбина са прикривеном подвалом откривање подвале и прекршај постављених услова сватовски поход уз савлађивање препрека или решавање постављених задатака срећан исход. Већ у уводној формули, певач наговештава удаљеност тазбине, постављајући на тај начин основ за каснију актуелизацију опозиције своје-туђе. Опозиција близу-далеко уводи се на јаком месту, на самом оквиру текста, чиме певач поставља оквир радње и одређује гледиште које ће заступати. До првог сукоба између два рода долази већ код уговарања свадбе. Невестин род поставља услове, у чијој позадини је прикривена подвала. Тиме се активира десна страна опозиције своје-туђе, што значи да младожењин род мора реаговати како би се успоставила равнотежа. Сватови реагују кршећи постављена ограничења, чиме се активира лева страна опозиције и формира се први конфликтни однос. Опозиција своје-туђе налази се и у самој основи свадбеног ритуала – невестин род је „свој на својем“, док су сватови, одвојени од своје територије, „туђи на туђем“. У песми се ова опозиција проширује, градећи нове односе: отворен простор на коме се налазе сватови (поље испред града) супротставља се затвореном простору невестиног дома, а слика сватовске поворке која се налази испред високих и непробојних градских зидина реализује опозиције град-поље, културно-природно, цивилизовано-дивље, високо-ниско, горе-доле. Овим опозицијама успоставља се неравноправан однос између две супротстављене стране, а невестин род је у позицији у којој може да поставља услове. Напуштањем своје територије, младожењин род долази у подређен положај и обавезан је да испуни одређене услове како би био прихваћен на туђем терену. На граници невестиног рода почиње период искушења за младожењу и процес његове иницијације. Простор њеног дома је одбојан и туђ, и младожења или његов представник морају употребити знање и вештину како би заслужили пролазак до девојке. Младожења родитељску кућу напушта привремено, док се невеста заувек опрашта са својом територијом и интегрише се у нову заједницу. Осим препрека које се постављају на граници невестиног рода, у свадбеном обреду су постојале и препреке које су се постављале пред сватове при повратку младожењином дому. Иако је овај елемент обреда временом готово ишчезао из праксе, епска песма га ставља у први план, а неретко се на овом мотиву формира и читава песма. То је доказ о старини епике, али и о томе колико се епска песма одваја од оригинала. Историјски елементи У уводној формули песме Женидба Душанова народни певач локализује радњу и уводи историјску личност захваљујући којој стварамо слику историјског амбијента: „Кад се жени српски цар Стјепане“ Епоха цара Душана представља почетак историје која се задржала у сећању епске песме. Иако се Женидба Душанова сматра типичном мотивском песмом, приметна је њена заснованост на историјским чињеницама. И цар Стјепан и његов заточник Милош Војиновић су историјске личности. Великашка породица Војиновића владала је западним областима Душановог царства, а сам Милош се помиње као потписник уговора о уступању Стона и Пељешца 1333. године. Међутим, како је песма о женидби цара Стјепана настала много после Душановог времена, поставља се питање како то да једна готово непозната историјска личност, као што је Милош Војиновић, постаје главни актер ове песме. То би се могло објаснити претпоставком да се о Милошу певало и пре тога, а да му је функција царевог заточника приписана много касније. Милошев епски деби најлогичније би било повезати са догађајима око уступања Стона и Пељешца, у којима је он учествовао као заступник цара Душана. Те најраније песме су се вероватно у већој мери ослањале на историју, док у песмама које су нам данас познате препознајемо само фрагменте историјских збивања. На граници између историје и бајке, Женидба Душанова меша фантастичне елементе са фрагментима средњовековне историје. Период владавине цара Душана обележиле су везе са Византијом на истоку, али и са латинским светом на западу. Породица Војиновића била је у сталном контакту са западом, а неретко је долазило и до превирања у западним областима српског царства. Интересантно је да историја нигде не наводи Милошево име као име једног од браће Војиновића, већ се најчешће говори о Тому, Војиславу и Алтоману. Епика је, дакле, променила име овог јунака, доделивши му притом титулу трећег брата, док су друга два брата добили типска имена – Вукашин и Петрашин. Подвизи које у песми Женидба Душанова чини трећи брат, послужиће, између осталог, као елемент који ову песму повезује са бајком. Обе познате песме о Милошу – Женидба Душанова и Оклада (Милош Војиновић и бан од Котора) -потенцирају однос Србије са западом, а Милош постаје јунак који се сукобљава искључиво са Латинима. Милошев однос са Латинима садржи доста историјског. У основи тог односа су привидно пријатељство и споразуми, али и прикривено неповерење и жеља за надметањем. И историја и песма памте Милоша као заступника цара Душана, било да је у питању заступање политичких интереса, или функција заточника при свадбеном обреду. Међутим, недоследност се јавља када упоредимо историјски и епски исход Милошевих интервенција. Српска страна је, након потписивања споразума са Дубровником, остала у извесном смислу оштећена, док се успех епског Милоша не доводи у питање. Ту се препознаје компензациона улога народне поезије, која тежи да надокнади оно што је историја ускратила. Елементи ритуала Препреке које краљ Мијаило поставља пред младожењу не разликују се од стандардних препрека карактеристичних за свадбени обред. Невестин род ставља младожењу на искушење и он мора показати снагу, али и лукавство, како би му ослободили пут до девојке. Гласник најпре позива цара на мегдан се "бијелим Латинчетом“. Том приликом уочавамо још једну опозицију која следи из опозиције своје-туђе, а то је високо-ниско. За време боравка сватовске поворке на пољу пред градом, Латини ће се цару обраћати са тврђаве, наглашавајући на тај начин своју супериорност. Интересантно је да наша епика Латине представља као варалице и јунак који се супротставља латинском јунаку мора показати извесну дозу лукавства и вештине. Након што Милош однесе победу на мегдану, пред њега се постављају нови задаци: прескакање три коња на којима су три пламена мача и стрељање јабуке кроз прстен. Ове елементе препознајемо и у свадбеном обреду, а за њихово савлађивање потребна је искључиво храброст и јунаштво. Међутим, четврти задатак који се поставља пред Милоша, захтева другачију улогу. За суочавање са девојком, он мора преузети улогу медијатора, а самим тим се и однос владар-витез, који је до тог тренутка повезивао Душана и Милоша претвара у однос младожења-девер. Милош је први који ступа у контакт са невестом, и то на територији њеног рода, што је, као што је већ познато, улога девера. Име Душанове невесте је типско име за лепотицу у епској поезији, али подударност је могуће тражити и са легендом о Александру Македонском. Ова легенда је живела у нашем народу у средњем веку, и то баш за време Душанове владавине, те стога није невероватно да је идеализација српског владара и његовог царства ишла и у том правцу, односно да је Душанова невеста добила име по жени Александра Македонског. Женидба Душанова поседује једну карактеристику која је неуобичајена за песме овог типа, а то је појава фантастичних мотива. Чак и ако занемаримо Милошеве подвиге у тазбини, који свакако садрже ноту фантастичног, не можемо а да не застанемо код појаве троглавог Балачка, који пресреће сватовску поворку и покушава да отме невесту. Није нимало необично што се таква слика јавља управо у гори, на месту које је у народним веровањима постало синоним за опасно и демонско. Гора је станиште вила и других фантастичних бића, тамо се јунак ставља на бројна искушења, дешавају се братоубиства и други злочини, тамо вреба највећа опасност од нечистих сила. Појаву троглавог војводе, међутим, можемо повезати и са елементима свадбеног ритуала. Сватовска поворка током свадбеног обреда наилази на маскиране људе који им затварају пут до невесте. Маске, као остатак прастарог култа, представљају магијски обредни реквизит који даје одређене моћи. Маскирана особа стиче обличје и снагу бића у које се маскира и верује се да тада може и да се супротстави том бићу. На маску наилазимо и у појави Милоша Војиновића, који облачи раскошно рухо и бугар-кабаницу, а од врсте задатка који испуњава зависи да ли ће се представити као млађано Бугарче или као племић. Лик Милоша Војиновића Лик Милоша Војиновића је по много чему интересантан. Прва паралела, када је овај лик у питању, може се направити са бајком – Милош је трећи, најмлађи брат, а самим тим и највећи јунак. Другу паралелу можемо тражити у оквиру опозиције племић-чобанин. Милош припада великашкој породици, он је царев сестрић, па ипак га налазимо у планини међу овцама. Објашњење за овакву поставку можемо, пре свега, потражити у лику чобанина у нашој традицији. Чобанима се приписују бројне магијске и ритуалне функције, што је посебно уочљиво за време Божића, када чобанин заогрнут животињском кожом изводи ритуалне радње за плодност стоке. Његово станиште је планина, која у традицији постаје еквивалент „оном свету“, а неретко му се приписује и веза са вилама и хтонским силама. За сам свадбени обред значајан је као посредник између два света. Према томе, Милош као чобанин добија одређене моћи, односно, даје му се могућност да савлада препреке у тазбини и да се сукобљава са фантастичним бићима. Други део опозиције, лик племића, уводи се због природе Милошевог задатка. Он је као медијатор способан да се снађе на оба терена – и у гори, и у граду – а самим тим и да неутрализује опозиције затворено-отворено, град-поље. Двострука природа Милоша Војиновића најуочљивија је у сцени његовог опремања, пре него што ће се прикључити царевим сватовима. Референце Спољашње везе http://www.tvorac-grada.com/knjige/srpskeepske/zenidbadusanova.html?nidbadusanova.html http://www.artnit.net/pero/item/403-milo%C5%A1-vojinovi%C4%87-u-narodnoj-epskoj-pesmi-%C5%BEenidba-du%C5%A1anova.html Српске епске народне песме


На овој изложби је представљено 16 вајарских и 26 сликарских дјела рађених у различитим техникама.


Showing results for tags 'исповједник'. - Живе Речи Утехе Showing results for tags 'исповједник'. Константин Цвјетковић, у монаштву Кирил, потекао је из куће поморских трговаца у Баошићима у Боки Которској. Рођен у вријеме млетачке управе херцегновским крајем, примљен је у свето братство манастира Савина, у почетку 19. вијека, за игумана Никанора (Богетића). Касније, као секретар далматинског и бокешког епископа Венедикта, открио је план о увођењу Уније у епархију, да би послије драматичног расплета, допао тамнице у којој је провео више од двадесет и четири године да се никада више не врати своме завичају. Блажене душе човјек, који је у двадесет и четири го Извор: https://stanjestvari.com/2017/10/07/komar-kiril-cvjetkovic/#more-41515 Послушајте још: http://www.svetigora.com/node/21657 Отац Илија Мотика најављује прославу Светог Кирила Цвјетковића у Баошићима Константин Цвјетковић, у монаштву Кирил, потекао је из куће поморских трговаца у Баошићима у Боки Которској. Рођен у вријеме млетачке управе херцегновским крајем, примљен је у свето братство манастира Савина, у почетку 19. вијека, за игумана Никанора (Богетића). Касније, као секретар далматинског и


text: Универзитет Мисисипија Правном факултету је светски лидер у ваздушном и простора правног образовања, истраживања и јавног сервиса. [+] sa Najboljim Master programima Učenje na daljinu Programima studija Prava u LLM Međunarodnog prava. Универзитет Мисисипија Правном факултету је светски лидер у ваздушном и простора правног образовања, истраживања и јавног сервиса. Овај мр степен програм је намењен и за САД и дипломиране правнике страних обучени су заинтересовани за ригорозан правног програма у САД-у, међународној и компаративно ваздуха и простора законом. То је први и једини мр Програм у САД нуди комбиновани ваздушни простор и закона постдипломских диплому правног факултета у АБА акредитоване правне школе. Пријаве се примају на сталној основи. Мр Програм Предности Јединствени нагласак у САД Аир анд Спаце законом. Широка ваздух закон стручност и преко 45 година у свемирском закону. На кампусу или онлине, са пуним или непуним радним временом. Учествујте, ако квалификовани, у часопису Јоурнал оф Спаце закона. Свеобухватна ваздух и прикупљање простор закон. Приступ Универзитету Мисисипи Спаце закона архива. Америчка адвокатска комора акредитовани факултет. Све мр студенти ће бити у обавези да успешно заврши шест кључних курсева: Упоредна Натионал Спаце Закон, Међународне свемирске право, међународно приватно право Аир међународног јавног права ваздуха, САД Авијација закона, као и САД простор Закон. Осим тога, мр студенти ће морати да заврши три тезе писања курсеве, и производе тезу могу објавити квалитета. Студенти ће имати прилику да изборних предмета уместо стандардних Цоре-курсева. Наставни план Теза програм (26 кредита сати) Jesen Национални Авијација Закон 3 Национални простор Закон 3 Јавни Интернатионал Аир право 3 Магистарски рад сам (саветник) 1 (Изборни: Сецурити Закон 3) Семестар Цредитс 10 Опруга Међународне свемирске Закон 3 Међународно приватно право 3 ваздуха Упоредна Национални простор Закон 3 Магистарски рад ИИИ (саветник) 1 (Изборни: Интернатионал Авиатион финансије и Закон лизинг 3) (Изборни: Интернационални Закон о телекомуникацијама 3) (Изборни: Ремоте Сенсинг Закон 3) Семестар Цредитс 10 Лето Магистарски рад ИИ (саветник) 6 Кредити 6 Семестар Укупно Кредити 26 Парт-Тиме - Мастер закона (мр) програма у Аир анд Спаце закона Програм Улаз Део времена мр у Аир анд Спаце закона је идеална за бављење адвокати који желе додатну предност једног мр али који више воле да наставе да раде док зарађују степен. Пријем захтеви за хонорарни програма су исти као и за пуним радним временом програма. Након пријема, промена статуса (тј, скраћено радно време за пуно радно време) потребно је одобрење директора. Захтеви Дегрее Скраћено радно време студенти морају да задовоље исте захтеве курса као редовне студенте како би примили ЛЛ.М. степен. Сви студенти морају успешно завршити најмање 26 сати кредита. Избор курса Скраћено радно време студенти ће радити са директором за пројектовање распоред курса који одговара потребама сваког студента. Ово је битно јер ванредни студенти неће узети исти број предмета по семестру као редовне студенте. Овај обичај распоред има за циљ да олакша сваког студента успешан завршетак мр Програм за две године. Он-Лине Моде - Мастер закона (мр) програма у Аир анд Спаце закона Програм Улаз Са он-лине опцију, практикант може да курсеве увек и свуда, без временског ограничења и географских обавезни да похађају курсеве на кампус. Пријем захтеви за хонорарни програма су исти као и за пуним радним временом програма. Након пријема, промена статуса (тј, он-лине он-цампус) потребно је одобрење директора. Захтеви Дегрее Он-лине студенти морају да задовоље исте услове као курса он-кампусу студенте како би примили ЛЛ.М. степен. Сви студенти морају успешно завршити најмање 26 сати кредита. Курс материјали, рокови и стандарди норматив ће бити исти за он-лине и он-кампус студенте. Једина разлика између њих је у којој се налази ученик. Он-лине Студент Екпериенце Тхе он-лине захтеви су идентични на-кампусу захтевима. Обе опције су потпуно исте у смислу наставног плана и програма, захтева теза, испита и учешће студената. Он-лине студенти могу да похађају све од мр предавања ливе (синхрони), ако је он-лине ученик повезује у време када су курсеви који се нуди. Када он-лине студенти су у могућности да присуствују уживо, он-лине ученик ће моћи да учествују у учионици искуства са он-кампусу студената и других полазника из живе. Сви студенти и професори ће моћи да виде и чују он-лине студенте, и вице верса-а. Алтернативно, ако је он-лине ученик не може присуствовати уживо класе, он-лине студент ће присуствовати на његовом сопственом погодност преузимањем предавања / ПоверПоинт слајдове на мрежи (на рачунару или мобилном телефону), и учешће у учионицама задатака, дискусионе форуме, и испити / радови. Сви студенти, без обзира да ли на-кампусу или он-лине, моћи да приступите курсеве у било које време и било где на рачунару или телефон са интернет конекцијом. Такође ћемо користити Блацкбоард који ће омогућити професори да поставите информације о курсу као што су њихова наставни планови и програми, ПоверПоинт, предавање материјала, белешке, задаци, тестови, саопштења, и форумима за дискусију. Форуми за дискусију ће омогућити свим ученицима и професорима да поставите питања, одговоре, и коментарише 24/7 и са било које локације широм света. Захтеви подобности Да би се сматрати за мр Програм у Аир анд Спаце закона, подносилац захтева мора имати диплому ЈД (доктор права) од акредитоване америчком закону школе или први дипломирани правник (ЈД, дипл, и дипломирани правник) од стране правног факултета. Да бисте видели листу минималних услова степени да добију диплому правног факултета по земљи, посетите ЛСАЦ минимални степен Захтеви сајт. Пријемни КРИТЕРИЈУМИ Приликом процене апликације, Пријемни Комитет узима у обзир оцене и ранг подносиоца представке у његовом или њеном правном факултету и другим универзитетским студијама, писма препоруке, области интересовања, предложене тезе теме, и професионалних и личних достигнућа. Енглески језик Захтеви Универзитет Мисисипија Правном факултету захтева за поене извештаје за Теста енглеског као страног језика (ТОЕФЛ) или Интернатионал енглески језик тестирање система (ИЕЛТС) пре него што призна подносиоца захтева чији је примарни језик није енглески. Минимални резултат потребно је 100 на тесту ТОЕФЛ интернет са седиштем у, 600 на тесту ТОЕФЛ папир на бази, или 7,0 на ИЕЛТС. [-]


text: Бреговић ће за Бањалучане и све оне љубитеље незаборавних хитова Бијелог дугмета управо и наступити са неким од чланова ове легендарне групе. У ексклузивном унтервјуу за нашу телевизију, Бреговић нас је подсјетио на интересантне тренутке у својој каријери, али и на успјехе са популарним Дугметом. Занимљива је и прича о настанку хита "Хајдемо у планине", својеврсне химне сваке зимске сезоне на овдашњим просторима, а Бреговић нам је говорио о себи, породици, свом новом албуму и Бијелом дугмету.


„ОЛУЈА“ ИХ ДОНЕЛА У МИТРОВИЦУ: Чемерни дани заборављених Срба | ИСКРА „ОЛУЈА“ ИХ ДОНЕЛА У МИТРОВИЦУ: Чемерни дани заборављених Срба 07.03.2016. - 21:20 Фото: Политика/Зоран Влашковић Некадашња зграда једне од елитних школа у северној Косовској Митровици, бивша осмолетка „Бранко Радичевић”, која је изнедрила водеће људе овог краја, већ годинама је руинирана дама, у којој своје избегличке и расељеничке дане сада живи осморо Срба. Многи су из овог колективног центра отишли, а ови који броје туробне невољничке ноћи, по сећању пребирају налет „Олује” и бректање тенкова српске војске јуна 1999. године када су за њима, с лаким завежљајем, кренули пут неизвесности. Ножем да сечеш дим од „смедеревца” у соби Круне (62) и Драгана Костића, мајке и сина, који су у некадашњој учионици пуних 15 лета. „Враћа дим, ветар се неки надуо”, као да се извињава Круна и наврат-нанос прави промају, док шкрипе сатрула врата. Промаје има свуда, на оба спрата школе без прозора коју је нагризао зуб времена, али и небрига оних који су се давно на њу намерачили. Чује се, капарисао је Приштински универзитет. Прозори разбијени, полупани што од ветра, што, како рекоше, каменицама којима је гађају „обесна деца”. „Син и ја подносили смо захтеве за стан, ал’ увек нас неко претекне. Болесна сам, крпимо за лекове и нешто основно што нам треба. Ово је тежачки живот”, скрушено, као за себе, прича Круна, некадашња радница школе у Првом Тунелу, некада рударском насељу на десетак километара од Косовске Митровице, где се кућила с покојним мужем. Рат им је све однео. „Оде све у трену. Плачем тако ноћу, ал’ и сузе пресахле”, кроз јецај говори Круна, загледана кроз разбијен прозор, један од многих, кроз које су некада, до рата, провиривале немирне дечје главе. Тешка прича иде у бескрај. Чујемо, хране се у народној кухињи, воду имају само на првом спрату, веш Круна пере на руке. Веш који се суши ту, у тој једној соби, која је и кухиња, и дневна, и гостинска, и спаваћа. Где је плафон црн, као и зидови, црни и мрачни од дима и сиротиње. На столу ко зна кадашња мушема, изгубљених боја и шара. Чекају стан, предавали „пет пута захтеве општини и Београду”. Драган ради као надничар, не бира послове. Бистар момак, отресит, ал’ га беда притисла. У „Трепчи” прима минималац, Круна породичну пензију. Шкљоцање катанца, закључавају собу. Идемо даље, док промаја шиба, ходником затрпаним црним кесама, са сметлишта покупљеним душецима, баченим креветским федерима, из контејнера покупљеним џемперима, панталонама, искрзаним каишевима... згужваним конзервама кока-коле, пластичним флашама... Права мала депонија Љубомира Ераковића (70) из села Братишковци у Хрватској. Види се, био кршан Крајишник, ал’ беда га убила. „Ја нисам Љубо, ја сам Љубомир”, одбруси Крајишник, зарастао у браду, с изанђалом капом, ко зна чијом, исцепаном јакном два броја већом, у масним панталонама и „зинулим” патикама. „Добро, Љубомире, шта ће ти овај лом?”, уозбиљисмо се и ми. „Треба ми, од тога живим. Лепо ми беше у Бањској, ал’ како сам овде дош’о, остадох без социјале, немам ништа. Ево, имам ово куче, наше је, заједничко. Не може нико да уђе, а да оно не најави”, отвори се Љубомир, док се „кућни љубимац” по имену Лаки, мота око ногу. Казује, да је сам на свету, а избегао је под налетом Зенги, пре више од две деценије. Чујемо, довлачи као кртица све чега се из контејнера дочепа. И храни се оним што у контејнерима нађе! Ретко оде на народни казан. „Пушиш ли, Љубомире?” „Сиротиња не пуши. Кад ти живот омрзне, онда си овакав, као ја”, опет у даху изговори Крајишник, док му сузе замаглише мутан поглед. Пробијамо се кроз његову „имовину”, коју с времена на време покупе радници комуналне службе. Али он не бренује никог, наставља по старом. Да није ту, у овом лому где га нађосмо, да је чист и умивен, сва је прилика, могао би јасним резоном да се носи с ученим људима. Упечатљив лик, какве само Достојевски има! И он чека „бољи смештај”, чека да се смилују они који су заборавили на судбину избеглих и расељених. Преко ногу нам прелете пацов! Има их по целој згради. Затајили, изгледа, овде сви: надлежни и скоро све службе, али и људи добре воље. А биће, затајио и бог! Поново се чује шкљоцање катанца. Као кроз бункер, идемо кроз „учионицу”, одавно собу Росанде Росе Костић, зашле у девету деценију. Кроз један прозорчић пробија се зрачак сунца и – ваздуха. Задимио шпорет, а свуд около разбацане летвице које Роса залаже. Погрбљена до пода, не види, „шећер је убио”. Родом је из Доњег Крњина, а избегла из јужног дела, где је имала стан. Муж јој одавно умро, каже. „Имам брата, снају и њихову децу. Болесна сам, ево и неки црвени ветар ме напао”, једва чујно говори Роса, док заврће чарапу да покаже болест. Закључана је стално. Прошле године упали су јој лопови. „Не видим, дете. Требају ми лекови за шећер. Били лекари, ал’ ми само притисак измерили”, говори једва разумљиво, у соби пуној дима и набацаних кеса, где се кревет и не назире. Паучина виси на све стране. „Аман, к’о бога те молим, пиши да ми дају неку собу. И пиши да ми треба лекар”, испраћа нас Росанда Костић, којој сви у згради, колико могу, помажу. Доносе јој воду, храну, оперу јој веш. Нема, каже, лекова, а потребне су јој и наочаре. А Дом здравља, лекари и медицинско особље, на само неколико корака од ове до пода погрбљене жене, више гладне но сите. На првом спрату, до којег силазимо окрњеним степеништем, Бисерка Машић (59), такође болесна. Сама је у соби, децу јој Центар за социјални рад „дао у Неготин”. „Одем кад имам пара. Добра су ми деца, добро уче. Кад добијем стан, вратићу их. Узеше ми децу кад дођох у ову пусту школу.” Испуцалом руком брише сузе, док јој у другој догорева цигарета. Лекове плаћа од социјале коју прима. У једној од просторија су и Богдан (64) и Бојана (65) Живковић. Уредна соба, али тамна, тмурна, као и свака у овој школи у срцу Косовске Митровице. Жали се Богдан, жена му је „психички болесна”. И ћерка, која је на „нервном”. А ових дана треба да „врати и ћерку којој не ваља у браку”. Напољу угрејало, чује се смех из оближњих кафића и студентских домова, уз сам колективни центар. Позвасмо општинаре. Рекоше, брзо ће изместити две породице. Тако обећа Александар Спирић, председник Привременог органа Косовске Митровице. А за остале – „тражиће решење”. После чујемо, дан по нашем обиласку, десеторо „службеника” посетило школу „Бранко Радичевић”! Политика, Биљана Радомировић Тагови: Косовска Митровица, Срби 7. марта 2016. у 23:51 O kome brine Linta, sledeci Vucicev koalicioni partner? Zar je moguce da ih Vulin nije posetio?


Quote: Све зависи где ,какву и колико земље купујеш.Уз то ти треба и добра механизација:трактор,плуг,дрљача,тањирача за почетак.Увек можеш платити неком да ти одради нешто за шта ти немаш а он има механицију.После прскалица,шпартач,сетваспремач,берач,балер.Јб г ,све зависи шта ћеш да сејеш.Узмеш у обзир и цену семена,отрова,ђубрета. Овде где ја живим ,у Банату ,у мом селу јутро земље се котира од 6000-7000 евра и претежно сејемо кукуруз,пшеницу и сунцокрет.И све осим кукуруза одмах продајемо.За кукуруз треба времена док га окрунимо у џакове или директно у тротонку па га после крупимо и продајемо у метрима. Општа мисао овде код нас је да човек може лепо да живи са својих 20 ако не и мање јутара земље и да буде сам свој газда.После ако добро крене узмеш земљу у аренду и удри. Ако желиш овим да се бавиш мислим да нису лоши они пољупривредни кредити,не знам на колике се суме дају али знам да се рата враћа на годишњем нивоу. Пази ни пчеларство ти није лоше.То можеш као хоби и споредну делатност да радиш.Улагања нису претерана,мислим око 20-30 евра годишње по кошници али саме цене кошница,ројева односно јаких друштава могу ићи до неких 200-250 евра.Мислим да се оним могу лако разбити у две кошнице.Али овде свака грешка се скупо казњава,пчеле су осетљиве и мораш пуно пажње и неге да им посветиш. Али увек пре новца гледај да волиш оно што радиш


text: Папа Елеутерије Зна се да је Аникетов ученик и да је био уз њега за све време његовог епископата. Тада беше ђакон и Аникетов саветник и помоћник приликом његовог сусрета са Поликарпом. Постоје индиције да је његовом иницијативом дошло до формирања хришћанских заједница у местима Виен и Лион у Галији (данашња Француска) познатим по прогонима и страдањима хришћана 177. године, посебно присталица монтанистичке секте. Да би избегли истребљење хришћани су баш тих година упутили цару четири документа у којима се званично дистанцирају од наведене секте уз истовремено исказивање лојалности цару и властима. За ово време везана је велика о мартиријуму свете Цецилије. Она се наводно удала за свог изабраника Валеријана али под условом да у браку остане девица. Младожења је био паганин и прихватио је услов, те ће из одушевљења и сам прихватити хришћанство. Овакав поступак младог брачног пара засметао је властима па су их обоје осудили на смрт. Цецилија је удављена у врелој води, проглашена је мученицом и посвећена јој је црква у месту Трастевере где је живела њена породица. Цркву је саградио римски еписком Пасквале. Приликом ископавања 1599. године кардинал Сфорднати оставио је писмени траг да је онде затекао нетрулежни леш свете Цецилије са састављена три прста десне руке-знак да су се у њено доба а и касније све до половине IX века хришћани једнако крстили са три прста исказујући поштовање светом тројству. Њен кип у лежећем положају овековечио је велики вајар Стефано Модерно. Важи за заштитницу музичара. Њено име носи опера у Напуљу и позната римска музичка академија. За време епископата светог Елетерија владао је римски цар Комодо који је према записима био прилично толерантан према хришћанима што је римском епископу омогућило да се посвети решавањима проблема у цркви о чему пише Јевсевије из Цезареје у свом запису : „Црква је могла уживати мир у читавој земљи, па се реч божија могла ширити свуда ."Али наставили су се већ започети процеси против хришћана од којих је значајан онај против Калиста будућег римског епископа који је имао среће па га је ослободио банкар Карпофоро. Спољашње везе[уреди] |Папа Елеутерије на Викимедијиној остави.|


text: Кнез од Зете, опера, музичка драма у четири чина (четрнаест слика) Петра Коњовића Либрето Аутор према трагедији Максим Црнојевић Лазе Костића Праизведба 25. мај 1929, Београд у Народном позоришту Ликови и улоге Иво Црнојевић, господар Захумља и Зете - бас-баритон Јевросима, његова жена - алт Максим, кнежевић зетски, њихов син - баритон Милош Обренбеговић, војвода, посинак Ивин - тенор Дужде од Млетака - бас Лоренцо, дуждев син - тенор Анђелија, дуждева кћи - сопран Филета, удовица дуждева сина Марка - мецосопран Црвена маска и Гуслар, Војвода Надан Бојмир, противник Ива Црнојевића - баритон Радоје Црногорац, момак у Ива - баритон Два Млечића - тенор и тенор Виноноша - сопран Три Црногорца - бас, тенор и баритон Глас гондољера - тенор Дворкиња у Јевросиме - мецосопран Пратиља Анђелијина - алт Војводе црногорске, млетачка сињорија, Црногорци, Млечићи, маске, играчи у пратњи Ивиној, калуђери у Зетском манастиру, црногорске покајнице, грађани, грађанке, гондољери у Млецима Место и време Догађа се у Млецима (Венецији) и Зети у другој половини XV века. Садржај I чин I Слика - Предигра II Слика - Господство II чин III Слика - Мати IV Слика - Боловање V Слика - Чежња VI Слика - Страховање VII Слика - Молитва VIII Слика - Заклетва III чин IX Слика - Одрицање X Слика - Лакрдије (Карневал) XI Слика - Мржња XII Слика - Балада IV чин XIII Слика - Судбе суд XIV Слика - Свадбени погреб Спољашње везе Либрето Либрето опере на Вики-књигама Српске опере Српске драме


text: Корвета Корвета (фр. corvette) је назив за мали, покретљиви и лако наоружани ратни брод, који се најчешће користе за непосредну одбрану обале. Налази се у наоружању већине данашњих ратних морнарица, иако понекад није класификован под тим називом. Назив му потиче од истоимене врсте ратног брода која се развила у 17. веку, и представљала један од стандардних бродова у добу једрењака. Тадашње корвете су поступно нестале из наоружања у 19. веку када су их замениле торпиљарке и монитори. Спољашње везе[уреди] |Овај чланак користи спољашње везе на начин који није по Википедијиним правилима или смерницима. Молимо вас да унапредите овај чланак уклањањем сувишних или неодговарајућих веза, и претварањем корисних веза у референце на одговарајућим местима. Погледајте како се мења страна за помоћ, или страну за разговор. Уклоните ову поруку када завршите.


РТС :: Останите у кући без контаката – то је решење за све Коронавирус у Србији Останите у кући без контаката – то је решење за све субота, 28. мар 2020, 15:00 -> 19:07 Министар здравља Златибор Лончар рекао је на конференцији за новинаре да су људи који су на улици и у парковима најозбиљнији кандидати да буду позитивни на коронавирус са озбиљним компликацијама. Упозорава грађане да размисле о томе како се понашају и шта раде. Епидемиолог Дарија Кисић Тепавчевић из "Батута" сматра да би било најефикасније да се сви затворимо код куће. Министар здравља је рекао да су, од 659 пацијената, 334 на болничком лечењу, а 49 на респиратору. Истакао је да се не сећа да је видео "оволики број људи на улици и у парковима" и истакао да је држава урадила све што је могла. "Овакво понашање најозбиљније забрињава и плаши", каже министар здравља и упозорава да су ти људи који су напољу најозбиљнији кандидати да буду позитивни на корону и са озбиљним компликацијама. "Најљубазније вас молим да схватите како су са таквим понашањем прошли грађани Италије, када год изађете и имате контакт са неким, или оно што радите увече са комшијама, знајте да сте најозбиљнији кандидати да добијете вирус и да имате најозбиљније компликације", истакао је Лончар. Са знатним повећањем броја новозаражених, тешко би могао да се избори било који здравствени систем, каже министар здравља. Министар здравља упозорава грађане да размисле о томе како се понашају и шта раде. Што се тиче опреме, Лончар је рекао да се јавност обавештава о сваком авиону који стиже. Изјавио је и да нам ноћас стиже опрема из Емирата и са свих страна света, као и да председник Србије тражи све могућности. "Причамо о милионима маски, рукавица, мантила. Али хајде да не причамо о последицама, већ да се потрудимо да не дође до момента када су нам те ствари потребне", казао је Лончар. Када се разболите и имате компликацију, шансе су много мање, па и да имате сву опрему света, то не може да се помогне, каже он, додајући да је девет пацијената у "изузетно критичном стању". Спречићемо ширење вируса ако останемо код куће, без контаката, то је решење за све, изричит је Лончар. Лончар је истакао да морају да се испуне услови да би прогласили да је неко преминуо од Ковида-19, мора да постоји поштовање процедуре. Систем је тако направљен да не може ништа да прође а да не буде анализирано и објављено, каже министар здравља. Говорећи о антималарицима, начелник Инфективне клинике Горан Стевановић је нагласио да ти лекови не служе за спречавање ширења и одбрану од вируса, па се не смеју користити "на своју руку", због нежељеног ефекта. "Они се користе када пацијент већ оболи од упале плућа како би ублажили запаљење, а не против вируса, како су неки неодговорни у медијима објавили. Зато је и мањак у апотекама јер их људи масовно купују и узимају на своју руку. Тих лекова имамо", рекао је Стевановић и апеловао да се не користе за одбрану од вируса јер за то је ефикасно решење изолација. У "Мишовићу" на лечењу 23 детета, А блок излази из ковид режима Професор Шакић открива која је вакцина најделотворнија против омикрона Најмање новозаражених од августа, али забрињава велики број преминулих - омикрон сој регистрован у Хрватској


Направите хранилице за птиче и напитке: врсте, захтеви, како направити пластичну боцу, дрво, ПВЦ цев, бункер, вакуум - Дом и башта - 2020 Како направити домаћу хранилицу и пице за живину Сваки фармер живине зна да је узгој пилића мучан задатак за који је потребно много новца. Откуп и рационална потрошња хране су главна брига пољопривредника. Одговарајућа хранилица значајно ће умањити његове трошкове. Прикладне хранилице фабричких производа су скупе, а за уштеду новца можете сами да направите контејнер за храњење птица. Да бисте схватили како направити хранилицу за пилетину властитим рукама, морате узети у обзир све врсте производа. Домаће хранилице разликују се овисно о материјалу од којег су произведени и према начину уношења сточне хране. Према врсти хранилице постоје: Гроовед. Убацивач има рестриктивни роштиљ који се може скинути и неколико преграда за храњење. Захваљујући томе, могуће је напунити више врста хране истовремено. Лако је скрбити о таквим моделима, јер су уграђени изван ћелија. Овај се дизајн користи за храњење одраслих пилића. Траи. Овај модел је погодан за храњење малих пилића. Контејнер је равног облика, а његове ивице су опремљене бочним странама. Они штите храну тако што спречавају птице да је вуку кроз кавез. Бункер. Дневна брзина уливања улијева се у затворени спремник, који током дана храни зрно постепено. Као материјал за израду хранилице користе се дрво, пластика и метал. Материјал се бира у зависности од врсте хране. За суву храну, крмне смјесе, зрнасте и минералне додатке погодне су дрвене конструкције. За влажну храну - пластични производи, јер се остаци сухе хране лакше перу од пластике. Бункери за траву су направљени од метала. Основни захтеви храњења Прикладна нега, трајност и економична употреба сточне хране су минимални захтеви које мора испуњавати сваки хранилица. Чување. Птице воле да се обраћају и расипају храну око куће. Да се то не би десило, контејнер је заштићен посебним уређајима. Мреже, надстрешнице, одбојници и разни грамофони не само да вам омогућавају ефикасно регулисање потрошње хране, већ и штите увлакаче од продора разних отпадака и отпадака. Њега. Лакше и склопиве посуде је лакше скрбити. Трајност. Материјал од кога се праве хранилице не сме да се деформише. Контејнер је чврсто фиксиран тако да се од великог броја пилића не преврне на боку. Важно је да се придржавате исправних димензија доводника. С малим капацитетом постоји лош приступ храни. Због тога слабе птице се неће моћи пробити до хране између јачих јединки. Али главни задатак хранилица је хранити све пилиће. Када креирате дизајн, морате знати да за једну пилетину има 0,5 мм простора у хранилице, за одраслу птицу - 100 мм. Уметање бункера за пилиће и кокошке израђује се на више начина из било којег материјала при руци. Можете да користите једноставне пластичне боце, канализационе цеви и још много тога. Најлакши начин за прављење кућне хранилице је употреба пластичних боца од пет литара. За производњу ће вам требати 2 боце, нож и равна посуда. Једну боцу исечемо на два једнака дела. Горњи део са вратом можемо избацити, а у доњем делу изрезујемо по ободу неколико идентичних рупа. Њихова величина треба да одговара величини пилеће главе. Да се птице не повреде око одсека рупа, њихове ивице се пажљиво обрађују. У готову посуду ставимо другу боцу и поправимо је. Боца се поставља уз врат, прво се одсече дно. Након што сипа храну, посуда се затвара посудом. То је неопходно како падавине и разни отпада не би улазили унутра. Ако изрежете рупу неколико пута већу, онда се хранилица може користити као посуда за пиће за псе. Из пластичне канте За израду се користи пластична канта са поклопцем и пресечна посуда. Величина посуде треба да буде већа од пречника канте. Свештенички нож на дну канте чини потребан број рупа. На дну резервоара причвршћена је чинија. Вијци се користе као учвршћивачи. Храна се излива у резервоар и прекрива поклопцем. Штити посуду с храном за пилиће. Компактни уложак спремника из канте је спреман. Одређена количина хране аутоматски се сипа у посуду. За мале пилиће можете направити мали додавач-хватач по истом принципу. Као основу, користите канту за мајонез. Аутоматско пуњење хмеља Од шперплоче и челичног лима Можете направити аутоматски бункер за птице властитим рукама. Прво морате припремити цртеж за дизајн. Према цртежу предњи и задњи део су изрезани од шперплоче. Предњи део је димензија 40 × 50 цм, задњи део 40 × 40 цм. Повезани су два бочна зида. У овом случају бочни елементи морају имати конусни облик. Величина поклопца је неколико центиметара шира од врха резервоара. Сви делови су фиксирани стезаљкама и вијцима. За заштиту од развоја бактерија и капацитет паразита третира се антисептиком. Једноставан дрвени модел За велики број птица израђује се дрвена хранилица, слична кориту. Овај модел је посебно снажан и издржљив. Овде се могу поставити две врсте хране: сува и мокра. Дизајн је састављен од масивних плоча. Тако да се приликом састављања производа не појављују разне недоследности, прво што створе је цртеж дизајна. Означава тачне димензије дна, бочних и завршних зидова, као и греде. На пример, дна је 15 × 100 цм, док две бочне стијенке имају величину 8 × 100 цм, ширина крајњих делова је 15 цм, дужина горње шипке је 100 цм, а ширина 3 цм. Подаци са цртежа преносе се на дрвени материјал. Изрезали смо сваки детаљ и пажљиво га повезали са затварачима. Као причвршћивачи користите нокте или вијке. Ако на месту спајања остану празнина, кроз њих ће се пролити храна. Уметачу је потребно редовно чишћење и чишћење., што је његов једини недостатак. Модел ПВЦ цеви Хранилице за пилетину од пластичних цијеви сматрају се најпоузданијим и најспремнијим. Могу се напунити са око 10 кг хране, а зидни носач неће дозволити да се резервоар преврне. Уз помоћ канализационих цеви израђују се вертикалне и хоризонталне доводнице. Проналажење материјала није тешко, јер се продаје свугде и има ниску цену. Вертикална конструкција. Производ је састављен из три цеви различитог пречника и тинејџера. Узимамо цев дужине 20 цм, а на једној страни радног дела причвршћујемо тањур, на другој - стављамо чеп. Служиће као дно конструкције. Рупа из које ће се кључати храна за пилетину направљена је од 10 центиметара цеви. Причвршћен је на бочно колено тинејџера. Трећа цијев (70 цм) је монтирана на преосталом отвору. Готова конструкција је причвршћена заградама на зид кокошињца. Довод се сипа у цев и затвара се чепом. То ће је заштитити од загађења. Хоризонтална конструкција. За производ ће вам требати цев дужине 1 метар. У средини цеви изрезали смо једну уздужну рупу или много малих, а њене ивице затворили чеповима. Дизајн је инсталиран на дрвеним ногама, које су израђене од дрвених блокова. Улагач и ноге су фиксирани вијцима. Недостатак хранилица направљених од цеви је потешкоћа у чишћењу. Да бројлери не развлаче траву по кавезу, од металне мреже и шперплоче направљен је зелени хранилица. Фина мрежа савијена у прстенспајање ивица. Шперплоча се користи као дно. Врх је прекривен поклопцем. Захваљујући погодном дизајну, суву траву је лако заменити свежим биљем. Здјела са вакумом за пилиће и индов Постоје птице које морају свакодневно конзумирати велике количине воде. Ту спадају патке и индоцхка. Направите себи вакуум пилећа посуда за пилиће помоћи ће птицама да дају воду. Има једноставну конструкцију. Као материјал који се користи пластична боца и мала чинија. Сипајте воду у боцу и затегните поклопац. Жичани оквир је направљен од жице која је причвршћена на зид куће. Убаците боцу воде низ врат у оквир. Испод посуде се поставља посуда, остављајући мали отвор. Спремник за пиће за ћуретину спреман, остаје да одврните поклопац и вода ће почети да цури у посуду. Грејач за здјеле за пиће Здјеле за пиће зими морају бити опремљене гријањем. У супротном, с доласком хладног времена, птице могу остати без воде. Веома често, при минус температурама ваздуха, пију почињу да се смрзавају. То можете учинити сами ако је кућа опремљена струјом. Кутија је састављена од металних лимова, а у горњем делу је остављена мала рупа. Жаруља је фиксирана унутар кутије. Пијача је постављена на отвор. Кроз њу ће топлота сијалице стално грејати воду. Постоји једноставнија опција за грејање: ово је изолација са пеном. У малом кутији се поставља посуда са водом и слободна зона се улива монтажном пеном. Погледајте видео: Uradi Sama: Kako napraviti hranilicu za ptice? (Септембар 2020). Copyright 2020 \_ Њега биљака и пејзаж \_ Како направити домаћу хранилицу и пице за живину


source: CulturaX

text: нежељени ефекти кофеина када сте под стресом - Начин Живота Да ли вас кофеин претвара у чудовиште? Кад год вам треба да донесете А-игру на посао или у живот, у вашој бајковитој кафани можете потражити не баш тајно оружје. У анкети Схапе.цом од 755 читалаца, скоро половина вас је признала да пијете више кафе него обично (до две шоље) када морате бити будни, усредсређени и продуктивни. И док вам појава кофеина у почетку може помоћи у борби против стреса, можда ће вас такође натерати да се крећете пребрзо и превише бесно (озбиљно, зашто сте љути?), Што на крају може саботирати вашу изведбу. Када осетите велики притисак да се ментално или физички учините, ваше тело почиње да производи кортизол, примарни хормон стреса. Звучи лоше, али кортизол није непријатељ. Потребно нам је да функционише, посебно у периодима када је императив да делујемо брзо и сналажљиво, што објашњава зашто толико много Американаца може да буде зависно од стреса. Ово се вероватно чини сулудим, али стрес вам често помаже да се снађете кроз најтеже дане на послу. Додајте кофеин у мешавину за додатни налет енергије и можда ћете се осећати незаустављиво - или можда попут одбеглог воза. које суплементе веганима треба ПОВЕЗАН: 10 изненађујућих чињеница о кофеину "Кофеин је један од сигурнијих стимуланса вани", каже Цхристопхер Н. Оцхнер, доцент, доцент на Медицинској школи у Ицахну на Моунт Синаи. Но, иако ограничена количина може помоћи побољшању концентрације, превише тога ће уништити ваш фокус. 'Нажалост, сваки стимуланс са собом носи и споредни ефекат анксиозности, који очигледно уништава вашу концентрацију', објашњава Оцхнер. "Кофеин вас посебно може учинити нервозним, нервозним и забрињавајућим, што може заузети део вашег размишљања". И не треба пуно да се побркаш са твојим менталним мојоом. Ако нисте навикли да пијете кафу (или више од ваше јутарње шоље за буђење), само две шоље код неких људи могу створити прави осећај анксиозности, каже Роберта Лее, др. Решење за супер стрес и председавајућа одељењем за интегративну медицину на планини Синаи Бетх, Израел. 'Кофеин чини људе нервознима', каже, 'а ако сте већ анксиозна особа, то ће само додати гориво ватри'. Квоте су ако се не осећате попут себе када сте у сосу јава, вероватно сте у праву. 'На вашу перцепцију себе и других и на то како се те ствари могу утицати, тако да на ствари можете реаговати другачије и претпоставке о свету око вас', каже Оцхнер. "Можда сте и више самосвесни и немате позитиван поглед". ПОВЕЗАН: 7 пића без кофеина за енергију Иронија је у томе што мислите да вам је допингирана зрнцима кафе савршен радник-пчела, али у ствари вас чини најмање популарним дечком у канцеларији и мењате себе - и то не само ментално. Поред тога што вас чини јаким, кофеин се такође може побркати са нормалним функционисањем вашег тела. "Кортизол повећава производњу шећера у организму", каже Лее. "У вишку, шећер изазива ослобађање инсулина, а када се инсулин излучује у дужем временском периоду, он повећава упалу, што је један од елемената хроничне болести". Такође инхибира апсорпцију умирујуће аминокиселине назване аденозин, која сигнализира мозгу да снизи ниво енергије и поспешује сан, између осталих функција, стога је можда теже спавати ноћни сан у данима када конзумирате пуно кофеина или је попио шољу пре спавања. Поред тога, кофеин може продужити ослобађање кортизола у вашем систему, што може појачати упалу која може довести до дебљања, посебно око абдомена, додаје Лее. Дакле, чак и ако попијете црну кафу од нула калорија, комбинујући је са непрестаним налетом кортизола може нехотице додати центиметара вашем струку. кале мајица значи ПОВЕЗАН: 15 креативних алтернатива за кафу Паметнији начин да се побиједи са стресом и будете продуктивни Кафу може бити тешко кривити за то што вам је стао преко ивице ако толико уживате у њој, али ваша поподневна латица ванилије може бити само лажно сигурносно ћебе. "Досезање за нечим са чим сте упознати, попут кафе, пружа удобност и осећај контроле када осећате као да га губите", објашњава Оцхнер. Будући да вам може пружити само краткотрајно олакшање уз повећавање анксиозности, следите ове кораке да бисте привели живце и помогли вам да се најбоље проводите током целог дана. 1. Придржавајте се своје уобичајене рутине. Уживајте у својој јутарњој шољи (или две) кафе, чаја или било каквог кофеина на који сте навикли, посебно у данима који су под великим стресом. 'Ако пребаците ствари на рачун стреса, вероватно ћете погоршати ствари', каже Оцхнер. 'Тијело се навикне на рутину. Кад је промените, имаћете реакцију ". Дакле, ако обично наручите велики Америцано, не тражите вентилацију само зато што имате важну презентацију. 2. Не капите кафу још увек. Ако желите да се одбаците од кофеина, радите то полако, а не недељу дана када сте спремни за промоцију. Недавно истраживање објављено у Часопис за истраживање кофеина потврђује оно што су многи читаво време знали: Кофеин је дрога, а скидање са њега може бити ружно. Након анализе "поремећаја употребе кофеина" из девет раније објављених студија о зависности од кофеина, истраживачи су открили да људи који зависе од кофеина могу патити од симптома повлачења, као што су узнемиреност и анксиозност када се не хране зависношћу. 3. Приуштите си лаку ноћ. Када желите да засјати наредног дана, затворите лаптоп и капке. 'Ако не спавате добро, сљедећег јутра већ ћете иза осам куглица прије него што попијете било коју кафу', каже Оцхнер. 4. Једите праву храну. Ако вам стрес доноси ситнице, учините себи услугу и држите се подаље од слаткиша, за које је 17 одсто читалаца Схапе.цом-а рекло да су посегнули када су фркани. Уместо да идете после високог шећера (и пад), одлучите се за храну која ће да одржи ваш ниво енергије, попут сложених угљених хидрата попут целих житарица и мршавих протеина.


text: Magna charta libertatum (Велика повеља слобода) је повеља коју је енглески краљ Џон без Земље донео 1215. под притиском енглеског племства. Енглески феудалци били су незадовољни владавином краља Џона, због мира који је енглески краљ склопио са папом Иноћентијем III, према којем је Енглеска постала папин феуд, а енглески краљ његов вазал; али и пораза које је Џон доживљавао у Француској, изгубивши све своје поседе. Лош начин његове владавине, подстакли су енглеско племство на устанак који је Џона без Земље натерао да донесе Велику повељу слобода. Краљ је прихватио услове који су ограничавали његову моћ, давали одређене повластице племству, а слободни људи су добили права против самовољних краљевских поступака. Велика повеља слобода потврђивала је важност принципа довођења краљеве власти у оквире закона. Повеља има форму уговора између краља и племства. У њој је племство било осигурано од наметања нових пореза. Црква је стекла слободу избора нових бискупа, а поданицима је било загарантовано да ће једино по одлуци суда бити ухапшени и кажњени. Сматра се првим писаним уставним законом Енглеске (првим писаним уставним актом на свету) поготово из разлога што су устанак племства и склапање Повеље подржали и нижи слојеви народа. Такође се сматра документом који гарантује грађанска права и владавину закона. Краљ Џон није никада истински прихватио Повељу, он је никада није потписао него само оверио својим печатом. Напомена: Прегледач Magna Carta (оптимизован је за резолуцију екрана 1024×768) користи Shockwave plugin, који се може преузети са Adobe website. Постоји и једноставнија верзија која не захтева подршку Shockwave. Извор: British Library, Magna Carta


text: Бојкот Бојкот је било који облик борбе који се састоји у прекидању сваке везе са неким или потпуно прекидање свакодневног функционисања било којег облика уређења. Овај термин је добио назив по Чарлсу Канингему Бојкоту који је био енглески официр и надзорник имања. Родио се у Берг Сент Питерсу 1832. округа Норфок, а умро у Флекстону 1897. године. Сељаци у Грофовији Ерн, у Ирској, који су трпели од самовоље надзорника Бојкота, послужили су се новом тактиком борбе. Уместо да га отворено нападају, настојали су да спрече извршење његових одлука и онемогуће све мере које је он предузимао простим неизвршавањем и оглушавањем о заповести. Бојкотовали су његове одлуке и тако га победили. Као облик борбе, бојкот су касније примењивали и радници против капиталиста, а понекад и поједине државе бојкотују другу државу због неких нерешених проблема. Пример су санкције УН против Србије и Црне Горе од 1993. до 1995. године, као и бојкот словеначке робе организзован 1989. године од стране власти Слободана Милошевића. Види још[уреди] Спољашње везе[уреди] |Викимедијиној остави.на|


Након десетоминутне паузе, Љубо Вуковић је замолио грађане да искључе радио- пријемнике и не слушају скупштински пренос јер „немају шта паметно чути“, а од предсједника Скупштине затражио је да употријеби своја овлаштења и да кажњава одборнике који се не придржавају дневног реда и не понашају се у складу са Статутом и Пословником о раду Скупштине.


Бернулијева једначина — Википедија Вентуријева цев: притисак у првој мерној тачки у цеви (1) је виши него у другој (2), а брзина флуида "1" је нижа у мерној тачки "2", јер је попречни пресек у тачки "1" већи него у "2". Бернулијева једначина је једна од основних математичких дефиниција, у делу физике, која се зове динамика флуида. Описује Бернулијев принцип, односно дефинише међусобну везу између притиска или потенцијалне енергије флуида и његове брзине или његове кинетичке енергије, у струјној цеви (струјном пољу). Бернулијев принцип је добио име по данско-швајцарском научнику Данијелу Бернулију, који је описао овај принцип у својој књизи Hidrodinamica 1738. године. Бернулијева једначина служи управо за описивање овог принципа и израчунавање параметара везаних за проток флуида. Постоји више облика Бернулијеве једначине које описују разне врсте протока флуида. Најједноставнији облик Бернулијеве једначине се односи на случај када се густина флуида може узети као непроменљива (код течности и код занемаривања стишљивости гаса на малим брзинама). Постоји и једначина за проток флуида када се густина не може узети као константна. Код већих брзина гасова, када се мора узимати у обзир њихова стишљивост, тада се уводи у једначину Махов број, као еквивалент брзине. Бернулијева једначина се додатно усложњава ако се ради о вискозном струјању. Бернулијев принцип се може извести из закона о одржању енергије. Наиме, из овог закона следи да у мирном току флуида сума свих облика механичких енергија, у целом струјном току, мора бити једнака у свима тачкама тога поља. Другим речима, сума кинетичке и потенцијалне енергије мора бити међусобно једнака у свима тачкама струјног поља. Честице флуида су под утицајем сопствене тежине и притиска, крећу се између тачака са различитим статичким притиском, од већег према мањем. Ако се флуид креће хоризонтално, кроз струјну цев, брзина ће се повећавати ако се та разлика статичког притиска повећава између две тачке, односно између два пресека цеви. Брзина флуида се смањује ако се та разлика статичког притиска смањује. Највећа брзина је тамо где је притисак најмањи, а најмања је тамо где је притисак највећи.[1][2][3] 1 Енергија течности 1.1 Потенцијална енергија течности 1.2 Енергија притиска течности 1.3 Кинетичка енергија течности 2 Објашњење Бернулијеве једначине 2.1 Основне и изведене мерне јединице које се користи Бернулијева једначина 3 Облик Бернулијеве једначине за идеалну течност 3.1 Извод Бернулиеве једначине преко закона одржања количине кретања 3.2 Извод Бернулиеве једначине преко Ојлеровог интеграла 4 Облик Бернулијеве једначине за реалну течност 4.1 Кориолисов коефицијент 5 Проток нестишљивих флуида 6 Проток стишљивих флуида Енергија течностиУреди Геодетска висина је висина течности која се може спустити и извршити рад, а једнака је њеној потенцијалној енергији. Торичелијев закон истицања. Течности могу имати енергију у различитим облицима. Потенцијална енергија течностиУреди Главни чланак: Потенцијална енергија Течност масе m (kg), која се налази на некој висини z (m), мереној од неке водоравне равни, има потенцијалну енергију: E p = m ⋅ g ⋅ z {\displaystyle E_{p}=m\cdot g\cdot z} Наиме са те висине течност се може спустити и извршити рад колика је њена потенцијална енергија. Висина z, на којој се течност налази, зове се геодетска висина. Она се мери геодетским инструментом, тоталном станицом или теодолитом. Енергија притиска течностиУреди Течност има енергију и због хидростатичког притиска p. Ако се прикљи на излазну цев посуде, у којој се налази течност, једна уска цев. Течност ће се у тој цеви дигнути на висину h, која одговара хидростатичком притиску, то јест: h = p ρ ⋅ g {\displaystyle h={p \over \rho \cdot g}} а енергија притиска ове течности запремине V јесте: m ⋅ g ⋅ h = ρ ⋅ V ⋅ g ⋅ h = p ⋅ V {\displaystyle m\cdot g\cdot h=\rho \cdot V\cdot g\cdot h=p\cdot V} Висина на коју се течност подигне због хидростатичког притиска зове се манометарска висина.[4] Кинетичка енергија течностиУреди Главни чланак: Кинетичка енергија Замислимо резервоар у који дотиче тачност са стране тако да увек стоји на истом нивоу. На дну резервоара налази се отвор кроз који течност истиче. Течност масе m (kg) на некој висини h има потенцијалну енергију m ∙ g ∙ h. Кад течност истиче кроз отвор на дну резервоара, потенцијална се енергија течности претвара у кинетичку енергију, па мора бити: m ⋅ g ⋅ h = m ⋅ v 2 2 {\displaystyle m\cdot g\cdot h={\frac {m\cdot v^{2}}{2}}} где је v брзина истицања течности. Из овог израза произлази да је висина течности, на коју би се она попела због кинетичке енергије: Та висина, која даје течности брзину v, зове се висина брзине и она је мерило за кинетичку енергију течности. Објашњење Бернулијеве једначинеУреди Да би се објаснила Бернулијева једначина, на леву посуду се додаје водоравна стаклена цев која се сужава и на себи има усправне стаклене цеви. Ако се зачепи отвор на крају цеви десно и напуни посуда водом до висине h, вода ће по закону о спојеним посудама стајати свуда једнако високо до висине h. Кад се водоравн цев десно отчепи, вода ће почети да истиче и она неће у свим цевчицама стајати једнако високо, што значи да притисци у течности која струји нису на свим местима једнаки. Види се да је притисак на крају цеви десно једнак нули, а одавде према унутрашњости униформно расте, што показује правац који спаја врхове стубаца воде у окомитим цевчицама. Притисак пада равномерно (пропорционално) с дужином цеви. Пад притиска је смањење притиска на јединици дужине цеви. Према томе закључује се да је струјање течности кроз дугачке цеви другачије у погледу притиска, а и брзине, него што то даје Торичелијев закон истицања. Притисак који течност има у струјању зове се хидродинамички притисак. Шема Бернулијеве једначине Из експеримента види се да притисак у водоравној цеви стално опада, те да је хидродинамички притисак на сваком месту мањи од хидростатичког притиска који би постојао кад ми вода мировала. Ако је цев свуда истог пресека, то по принципу континуитета брзина мора бити свуда иста. Ово је могуће само стога што су честице воде теране сталним притиском (то јест сталном силом), јер би иначе трење постепено поништило њихову кинетичку енергију. Висина h1 стуба воде у струјању преставља висину отпора, то јест онај притисак који је потребан за свладавање отпора дуж цеви. Висина h2 је висина брзине која даје течности брзину у струјању. Одатле се види да се хидростатски притисак h делимично троши на свладавање отпора, а преостали део даје течности брзину. Po zakonu kontinuiteta kroz svaki presek cevi mora proći u jedinici vremena ista količina течности. Да би се установило по којем се закону влада притисак код течности у струјању, може се разматрати једна нагнута цев којој се пресек према крају смањује. Будући да по закону континуитета кроз сваки пресек мора проћи у јединици времена иста количина течности, то ће брзине у разним пресецима бити различите. Тако ће у пресеку I брзина бити v1, у пресеку II брзина v2, а у пресеку III брзина v3. Ако се занемари трење (идеална течност), у свакој тачци струјног млаза мора, по закону о одржању енергије, укупна енергија остати увек иста. Узмима се да кроз сваки пресек у јединици времена пролази m килограма течности. У положају I енергија течности састоји се од 3 дела: од потенцијалне енергије, која износи m ∙ g ∙ z1, где се висина z1 мери од нивоа истицања, од енергије притиска p1 ∙ V, од кинетичке енергије m ∙ v12 / 2. Према томе вреди, у положају I: E 1 = m ⋅ g ⋅ z 1 + p 1 ⋅ V + 1 2 ⋅ m ⋅ v 1 2 {\displaystyle E_{1}=m\cdot g\cdot z_{1}+p_{1}\cdot V+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot m\cdot v_{1}^{2}} у положају II: E 2 = m ⋅ g ⋅ z 2 + p 2 ⋅ V + 1 2 ⋅ m ⋅ v 2 2 {\displaystyle E_{2}=m\cdot g\cdot z_{2}+p_{2}\cdot V+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot m\cdot v_{2}^{2}} у положају III: E 3 = m ⋅ g ⋅ z 3 + p 3 ⋅ V + 1 2 ⋅ m ⋅ v 3 2 {\displaystyle E_{3}=m\cdot g\cdot z_{3}+p_{3}\cdot V+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot m\cdot v_{3}^{2}} Уз претпоставку да нема трења, по закону о одржању енергије мора бити: E 1 = E 2 = E 3 {\displaystyle E_{1}=E_{2}=E_{3}} односно генерално вредети: m ⋅ g ⋅ z + p ⋅ V + 1 2 ⋅ m ⋅ v 2 = константа {\displaystyle m\cdot g\cdot z+p\cdot V+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot m\cdot v^{2}=\,{\text{константа}}\,} Кондензација видљива на горњој површини крила ваздухоплова Аирбус А340 узрокована падом температуре која настаје због пада притискаа. То је Бернулијев закон струјања, који гласи: Збир притисне, потенцијалне и кинетичке енергије при стационарном струјању идеалне течности је константна величина. Ако се подели горњу једначину са V, добија се: m V ⋅ g ⋅ z + p + 1 2 ⋅ m V ⋅ v 2 = константа {\displaystyle {\frac {m}{V}}\ \cdot g\cdot z+p+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot {\frac {m}{V}}\ \cdot v^{2}=\,{\text{константа}}\,} будући да за густину течности вреди: 1 2 ⋅ ρ ⋅ v 2 + ρ ⋅ g ⋅ z + p = константа {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\,\cdot \rho \,\cdot v^{2}\,+\,\rho \,\cdot g\,\cdot z\,+\,p\,=\,{\text{константа}}\,} што је Бернулијева једначина која се односи на јединицу масе идеалне течности. Сви чланови у овом изразу имају јединицу притиска. Величина ρ ∙ v2 / 2 зове се хидродинамички притисак, јер његова вредност зависи од брзине течности. Ако се подели горњи израз са ρ ∙ g добија се: p ρ ⋅ g + z + v 2 2 ⋅ g = константа {\displaystyle {\frac {p}{\rho \cdot g}}\ +z+{\frac {v^{2}}{2\cdot g}}\ =\,{\text{константа}}\,} Ово је облик Бернулијеве једначине који се односи на јединицу тежине идеалне течности. Њени чланови имају димензију дужине. Наиме p / ρ g = h и преставља манометарску висину, односно енергију јединице тежине течности. Наиме, енергија течности тежине G је: G ⋅ h = G ⋅ p ρ ⋅ g {\displaystyle G\cdot h={\frac {G\cdot p}{\rho \cdot g}}\ } Ако је G = 1, онда је енергија p / ρ ∙ g. Члан z је геодетска висина и преставља потенцијалну енергију тежине течности. Наиме, течност тежине G има на висини z енергију G ∙ z. Ако је G = 1, онда је потенцијална енергија једнака z. Члан v2 / 2 ∙ g је висина брзине, те има такође димензију дужине, то јест бројно даје кинетичку енергију јединице тежине течности. Наиме, течност тежине G, то јест масе m = G / g и брзине v има кинетичку енергију G / g v2 / 2, а течности тежине G = 1 има кинетичку енергију v2 / 2 ∙ g. Према томе, Бернулијева једначина се може изразити и овако: При стационарном струјању идеалне течности је збир геодетске висине, манометарске висине и висине брзине у свакој тачки дуж струјања стална величина. Означимо ли се укупни притисак у течности која струји са po, може се написати и овако: 1 2 ⋅ ρ ⋅ v 2 + ρ ⋅ g ⋅ z + p = p 0 {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\,\cdot \rho \,\cdot v^{2}\,+\,\rho \,\cdot g\,\cdot z\,+\,p\,=p_{0}} Протиче ли течност кроз водоравну цев, онда је z = 0, па је: p 0 = p + 1 2 ⋅ ρ ⋅ v 2 {\displaystyle p_{0}=\,p\,+{\tfrac {1}{2}}\,\cdot \rho \,\cdot v^{2}\,} Из тога произлази да је збир хидростатичког и хидродинамичког притиска идеалне течности на свим местима водоравног цевовода константан. Из претходног израза произлази такође важан закључак који даје однос између притиска p и брзине v у сваком пресеку. Наиме, по закону континуитета произлази да је у већем пресеку неке цеви брзина мала, а из Бернулијевог закона струјања излази да се у том случају притисак p мора повећати како би укупан притисак остао исти. Из тога се види да је код струјања течности брзина у већем пресеку мала, а притисак велик, док је у малом пресеку брзина велика, а притисак мали. Снижење притиска паре или гасова код пролаза кроз уске отворе зове се пригушивање или пригушење. Бернулијев закон вриједи и за гасове. Код струјања гасова разликују се аеродинамички и аеростатички притисак. Основне и изведене мерне јединице које се користи Бернулијева једначинаУреди ρ = густина - ( k g / m 3 ) {\displaystyle (kg/m^{3})} S = пресек представља површину попречног пресека - ( m 2 ) {\displaystyle (m^{2})} p = статички притисак - (Pa) v = брзина - (m/s) m = маса течности - (kg) R = механички рад - (J) V = запремина масе течности - ( m 3 ) {\displaystyle (m^{3})} Бернулијева једначина користи СИ систем јединица. = геодетска висина односно висина тежишта попречног пресека у односу на неку водоравну раван у ( m ) {\displaystyle \ (m)} p ρ g {\displaystyle \ p \over \rho g} = пијезометарска или притисна висина односно висина пијезометарског притиска коју показује висина стуба течности у пијезометарској цеви у ( m ) {\displaystyle \ (m)} v 2 2 g {\displaystyle \ {v^{2} \over 2g}} = брзинска висина у ( m ) {\displaystyle \ (m)} , а брзина v {\displaystyle \ v} представља брзину коју би тело имало када би било у слободном паду. Укупан збир енергија даје Бернулијеву једначину Уласком у ужи део цеви, пресека S 2 {\displaystyle S_{2}} и статичког притиска p 2 {\displaystyle p_{2}} течност добије већу брзину v 2 {\displaystyle v_{2}} . Маса течности m има у ширем делу цеви кинетичку енергију: m ⋅ v 1 2 2 {\displaystyle {\frac {m\cdot v_{1}^{2}}{2}}} а кад уђе у ужи део кинетичку енергију: m ⋅ v 2 2 2 {\displaystyle {\frac {m\cdot v_{2}^{2}}{2}}} Повећање кинетичке енергије последица је механичког рада R који је настао ради разлике притисака ( p 1 − p 2 {\displaystyle p_{1}-p_{2}} ) s 1 {\displaystyle s_{1}} при кретању масе m течности из ширег дела цеви у ужи на путу ΔS: R = ( p 1 − p 2 {\displaystyle p_{1}-p_{2}} ) V , где је V запремина масе течности. Тај је рад једнак повећању кинетичке енергије: ( p 1 − p 2 {\displaystyle p_{1}-p_{2}} ) V = m ⋅ v 2 2 2 {\displaystyle {\frac {m\cdot v_{2}^{2}}{2}}} - m ⋅ v 1 2 2 {\displaystyle {\frac {m\cdot v_{1}^{2}}{2}}} Дељењем горње једнакости са запремином, знајући да је густина ρ = m V {\displaystyle {\frac {m}{V}}} добија се Бернулијева једначина: + ρ ⋅ v 1 2 2 {\displaystyle {\frac {\rho \cdot v_{1}^{2}}{2}}} = p 2 {\displaystyle p_{2}} + ρ ⋅ v 2 2 2 {\displaystyle {\frac {\rho \cdot v_{2}^{2}}{2}}} = p 3 {\displaystyle p_{3}} + ρ ⋅ v 3 2 2 {\displaystyle {\frac {\rho \cdot v_{3}^{2}}{2}}} Изрази ρ ⋅ v 1 2 2 {\displaystyle {\frac {\rho \cdot v_{1}^{2}}{2}}} и p 3 {\displaystyle p_{3}} приказују притисак који је настао услед струјања течности и зове се динамички притисак. Облик Бернулијеве једначине за идеалну течностУреди Основне претпоставке под којима вреди ова једначина су: Течност је идеална - нестишљива течност, линија енергије је константна дуж пресека Стационарно струјање z 1 + p 1 ρ g + v 1 2 2 g = z 2 + p 2 ρ g + v 2 2 2 g = H {\displaystyle \ z_{1}+{p_{1} \over \rho g}+{v_{1}^{2} \over 2g}=z_{2}+{p_{2} \over \rho g}+{v_{2}^{2} \over 2g}=H} представља хидродинамички притисак или укупну специфичну енергију у ( m ) {\displaystyle \ (m)} Извод Бернулиеве једначине преко закона одржања количине кретањаУреди Бернулијева једначина је први пут изведена 1738. године применом закона одржања количине кретања. Основне претпоставке под којима вреди овај извод су: фиктивна цев или прорачун за коначни елемент неке цеви, Стационарно струјање или поступно промењиво струјање. Извод Бернулиеве једначине преко Ојлеровог интегралаУреди Ојлерове диференцијалне једначине кретања течности - имплицитни облик 1 ρ δ p δ x = X − d u d t {\displaystyle \ {\frac {1}{\rho }}{\frac {\delta p}{\delta x}}=X-{\frac {du}{dt}}} 1 ρ δ p δ y = Y − d v d t {\displaystyle \ {\frac {1}{\rho }}{\frac {\delta p}{\delta y}}=Y-{\frac {dv}{dt}}} 1 ρ δ p δ z = Z − d W d t {\displaystyle \ {\frac {1}{\rho }}{\frac {\delta p}{\delta z}}=Z-{\frac {dW}{dt}}} ρ = k o n s t {\displaystyle \ \rho =konst} - нема општег решења јер су присутне 4 непознате. Решење је могуће само ако дефинише претпоставка која ће елиминисати сувишну непознату. Основна претпоставка: постоји стационарно струјање математичке трансформације - (1E) се множи са dx, (2E) се множи са dy, (3E) се множи са dz и сабирају се добијене једначине. 1 ρ ( δ p δ x d x + δ p δ y d y + δ p δ z d z ) = X d x + Y d y + Z d z − ( d u d x d t ⏞ u + d v d y d t ⏞ v + d w d z d t ) ⏞ w {\displaystyle \ {\frac {1}{\rho }}({\frac {\delta p}{\delta x}}dx+{\frac {\delta p}{\delta y}}dy+{\frac {\delta p}{\delta z}}dz)=Xdx+Ydy+Zdz-(du\overbrace {\frac {dx}{dt}} ^{u}+dv\overbrace {\frac {dy}{dt}} ^{v}+dw\overbrace {{\frac {dz}{dt}})} ^{w}} па се добија једначина: 0 = X d x + Y d y + Z d z − 1 ρ δ p − ( u d u + v d v + w d w ) {\displaystyle \ 0=Xdx+Ydy+Zdz-{\frac {1}{\rho }}\delta p-(udu+vdv+wdw)} она се може деривисати u d u = 1 2 d u 2 {\displaystyle \ udu={\frac {1}{2}}du^{2}} v d v = 1 2 d v 2 {\displaystyle \ vdv={\frac {1}{2}}dv^{2}} w d w = 1 2 d w 2 {\displaystyle \ wdw={\frac {1}{2}}dw^{2}} при чему поприма овај облик 0 = X d x + Y d y + Z d z − δ p ρ − 1 2 d ( u 2 + v 2 + w 2 ) {\displaystyle \ 0=Xdx+Ydy+Zdz-{\frac {\delta p}{\rho }}-{\frac {1}{2}}d(u^{2}+v^{2}+w^{2})} 0 = X d x + Y d y + Z d z − δ p ρ − 1 2 d ( W 2 ) {\displaystyle \ 0=Xdx+Ydy+Zdz-{\frac {\delta p}{\rho }}-{\frac {1}{2}}d(W^{2})} ако постоји струјна цев у којој делује само гравитација у нормалном координатном систему. Може се поједноставити овако; X = 0 , Y = 0 , Z = − g {\displaystyle \ X=0,Y=0,Z=-g} − g d z − δ p ρ − 1 2 d ( W 2 ) = 0... o p e r a c i j e / ∫ / : − g {\displaystyle \ -gdz-{\frac {\delta p}{\rho }}-{\frac {1}{2}}d(W^{2})=0...operacije/\int /:-g} И коначно Ојлеров интеграл који представља извод Бернулиеве једначине: z + p ρ g + W 2 2 g = k o n s t a n t a {\displaystyle \ z+{\frac {p}{\rho g}}+{\frac {W^{2}}{2g}}=konstanta} Облик Бернулијеве једначине за реалну течностУреди z 1 + p 1 ρ g + α 1 v 1 2 2 g = z 2 + p 2 ρ g + α 2 v 2 2 2 g + Δ H {\displaystyle \ z_{1}+{p_{1} \over \rho g}+{\alpha _{1}v_{1}^{2} \over 2g}=z_{2}+{p_{2} \over \rho g}+{\alpha _{2}v_{2}^{2} \over 2g}+\Delta H} Δ H {\displaystyle \ \Delta H} је део специфичне енергије утрошен на свладавање хидродинамичких отпора струјању течности. Изражава се у ( m ) {\displaystyle \ (m)} Кориолисов коефицијентУреди Или коефицијент кинетичке енергије α 1 , 2 {\displaystyle \ \alpha _{1,2}} . Он показује однос стварне кинетичке енергије масе флуида који протиче попречним пресеком у јединици времена и кинетичке енергије одређене из услова да су брзине у свим тачкама пресека једнаке (средња брзина). Коефицијент кинетичке енергије је бездимензионална јединица. Коефицијент кинетичке енергије најчешће има следеће вредности: код струјања у цевима α = 1 , 0 {\displaystyle \alpha =1,0} код струјања у отвореним водотоковима α = 1 , 1 {\displaystyle \alpha =1,1} вредност α {\displaystyle \alpha } се може израчунати формулом: α = ∫ A v 3 d A v s r 3 A {\displaystyle \ \alpha ={\frac {\int _{A}v^{3}dA}{v_{sr}^{3}A}}} - уз узлов да је α ≥ 1 {\displaystyle \alpha \geq 1} Проток нестишљивих флуидаУреди Дејство сила на делић флуида, у струјном пољу. У случају већине течности, и гасова са малим маховим бројем, густина флуида се може сматрати константном (одатле ‘’нестишљивих”), без обзира на варијације у притиску. У овом случају Бернулијева једначина има облик: је Брзина протока у некој тачки тока, је гравитационо убрзање, је висина по z-оси(позитиван део z-осе је усмерен према горе, дакле супротно од смера деловања гравитације) је притисак, и је густина флуида у свим тачкама флуида. флуид мора бити нестишљив — упркос промењивом притиску, густина мора остати иста да би једначина важила; овај облик Бернулијеве једначине важи за случај када су вискозне силе занемарљиве. Ако се горња једначина помножи са густином добија се следећа једначина: Проток ваздуха у мерној вентури цеви. Кинетичка енергија је повећавана на рачун пада статичког притиска флуида, што приказује разлика висина воденог стуба у U цеви. q = 1 2 ρ v 2 {\displaystyle q\,=\,{\tfrac {1}{2}}\,\rho \,v^{2}} динамички притисак. У поједностављеном посматрању (поготово ако је флуид гас), притисак је услед тежине стуба флуида у посматраном малом делићу, занемарљиво је мали. На основу тога је реално усвојити: ρgz = 0. Тада Бернулијева једначина добија једноставнији облик: Збир статичког и динамичког притиска у свим тачкама струјне цеви је константан број. Ова једначина се још назива и једначином о одржању енергије.[1][5][3] Проток стишљивих флуидаУреди Горње једначине важе за нестишљиве флуиде, међутим могуће је, користећи фундаменталне физичке законе, доћи до једначина који су сличне њима али су примењиве и на стишљиве (бароторопне) флуиде. Постоји много облика Бернулијеве једначине и све су оне аналогне основној Бернулијевој једначини и ослањају се на фундаменталне законе попут Њутнових закона и првог закона термодинамике. Једна од најчешће коришћених једначина за стишљиве флуиде је:[1] p — притисак, ρ — густина течности, v — брзина протока и Ψ — гравитациони потенцијал. ↑ 1,0 1,1 1,2 Бернулијева једначина, Приступљено 15. 12. 2010. г. ^ Бернули и Њутн, Приступљено 15. 12. 2010. г. ↑ 3,0 3,1 Бернулијев принцип Архивирано на сајту Wayback Machine (22. септембар 2010), Приступљено 15. 12. 2010. г. ^ Динамички притисак,, Приступљено 15. 12. 2010. г. Бернулијева једначина на Викимедијиној остави. О кретању флуида Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Бернулијева_једначина&oldid=22941974” Последња измена на дан 19. фебруар 2020. у 23:36 ч. Ова страница је последњи пут уређена на датум 19. фебруар 2020. у 23:36 ч.