text: 21. фебруар је педесет други дан у години у Грегоријанском календару. 313 дана (314 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 1613 — Земски сабор је једногласно изабрао Михаила I, сина московског патријарха Филарета за цара, чиме је на власт дошла династија Романов. 1848 — Објављен је „Комунистички манифест“ Карла Маркса и Фридриха Енгелса. 1911 — Јапан и САД потписали трговински уговор којим је ограничен прилив јапанских радника у САД. 1916 — Немачким нападом почела битка код Вердена у Француској, најдужа и најкрвавија у Првом светском рату. У бици која је окончана 18. децембра погинуло око милион немачких и француских војника. 1917 — Избио је Топлички устанак због покушаја бугарске војске да мобилише српске регруте у окупираним областима у јужној Србији у Првом светском рату. 1921 — Реза Шах је преузео контролу над Техераном након успешног државног удара. 1941 — У авионској несрећи погинуо канадски физиолог Фредерик Грант Бантинг, који је с Чарлсом Бестом 1921. изоловао инсулин. 1923. добио Нобелову награду за медицину коју је поделио са својим сарадником Џоном Маклаудом. 1943 — Британски краљ Џорџ VI доделио Русима одликовање "Мач части" за одбрану Стаљинграда у Другом светском рату. 1947 — Амерички проналазач Едвин Херберт Ленд у Њујорку представио прву "инстант-камеру", полароид. 1958 — Гамал Абдел Насер изабран за првог председника Уједињене Арапске Републике, федерације Египта и Сирије. 1972 — Ричард Никсон је допутовао у Пекинг као први председник САД у посети Народној Републици Кини. Тиме почела нормализација америчко-кинеских односа и отворен пут за пријем Кине у Уједињене нације и њено стално место у Савету безбедности. 1973 — Израелски ловац је изнад Синајске пустиње оборио либијски путнички авион, усмртивши 108 особа. 1974 — У Скупштини Југославије проглашен нови Устав којим су дефинисане промене у односима федерације и федералних јединица и устројство федералне заједнице. Републике практично постале националне државе, а аутономне покрајине Косово и Војводина конститутивни елементи федерације, чиме је њихова веза с Републиком Србијом сведена на минимум. 1983 — У етничким немирима после избора у индијској држави Асам погинуло више од 800 људи. 1991 — Сабор Републике Хрватске усвојио акт под називом: Резолуција о прихваћању поступка за раздруживање СФРЈ и о могућем удруживању у савез суверених република. 1992 — Савет безбедности Уједињених нација донео резолуцију 743 о упућивању мировних снага УН у Југославију с мандатом од 12 месеци. 1997 — Присталице и симпатизери српске коалиције "Заједно", који су готово три месеца протестовали широм Србије због поништавања резултата локалних избора, окупили се у Београду да прославе конституисање Скупштине града, прве после Другог светског рата у којој на власти нису били комунисти. Тог дана скинута звезда-петокраке, симбол комунизма, са куполе Градске скупштине. За градоначелника изабран лидер Демократске странке Зоран Ђинђић. 2001 — У Кандахару, седишту талибана, више од 1.000 људи присуствовало јавном извршењу смртне казне вешањем две жене оптужене за проституцију. 2002 — Председник САД Џорџ Буш допутовао у званичну посету Кини, у прву посету једног председника САД Кини после 30 година. 2003 — Извршен неуспели атентат на премијера Србије, Зорана Ђинђића, на ауто-путу код Београдске арене. Рођења 1397 — Изабела од Португалије, војвоткиња Бургундије. (прем. 1471) 1462 — Хуана Белтранка, кастиљска принцеза. (прем. 1530) 1609 — Рајмунд Монтекуколи, немачки генерал и аустријски фелдмаршал. (прем. 1680) 1705 — Едвард Хок, британски адмирал. (прем. 1781) 1728 — Петар III Фјодорович, руски император. (прем. 1762) 1791 — Карл Черни, аустријски композитор, пијаниста и педагог. (прем. 1857) 1794 — Антонио Лопез де Санта Ана, мексички генерал и државник. (прем. 1876) 1836 — Лео Делиб, француски композитор. (прем. 1891) 1866 — Аугуст фон Васерман, немачки бактериолог. (прем. 1925) 1875 — Жана Калман, француска суперстогодишњакиња. (прем. 1997) 1893 — Андрес Сеговија, шпански гитариста. (прем. 1987) 1895 — Милан Кашанин, српски историчар уметности. (прем. 1981) 1904 — Алексеј Косигин, совјетски политичар и државник, премијер Совјетског Савеза. (прем. 1980) 1907 — В. Х. Оден, англоамерички песник. (прем. 1973) 1915 — Ен Шеридан, америчка глумица. (прем. 1967) 1915 — Антон Вратуша, словеначки политичар. (прем. 2017) 1921 — Џон Ролс, амерички филозоф. (прем. 2002) 1924 — Роберт Мугабе, револуционар и политичар, председник Зимбабвеа.(прем. 2019) 1925 — Сем Пекинпо, амерички редитељ и сценариста. (прем. 1984) 1933 — Нина Симон, америчка певачица, композиторка, пијанисткиња, аранжер и активиста за људска права. (прем. 2003) 1937 — Харалд V Норвешки, краљ Норвешке. 1946 — Алан Рикман, енглески глумац и редитељ. (прем. 2016) 1952 — Виталиј Чуркин, великан руске дипломатије. (прем. 2017) 1953 — Вилијам Питерсен, амерички глумац. 1955 — Келси Грамер, амерички глумац, продуцент, редитељ, сценариста и певач 1960 — Пламен Орешарски, бугарски политичар. 1962 — Чак Поланик, амерички писац и новинар. 1964 — Скот Кели, амерички астронаут и инжењер. 1967 — Сари Есаја, финска атлетичарка. 1969 — Петра Кронбергер, аустријска скијашица. 1974 — Иван Кампо, шпански фудбалер. 1977 — Стив Френсис, амерички кошаркаш. 1979 — Џенифер Лав Хјуит, америчка глумица и певачица. 1980 — Џигме Хесар Намгјел Вангчук, краљ Бутана. 1980 — Тицијано Феро, италијански певач, текстописац, музички продуцент и композитор. 1983 — Мелани Лоран, француска глумица. 1984 — Еразем Лорбек, словенски кошаркашки репрезентативац. 1984 — Давид Одонкор, немачки фудбалер. 1984 — Андреас Сепи, италијански тенисер. 1984 — Ендру Елис, новозеландски рагбиста. 1985 — Јоргос Самарас, грчки фудбалер. 1987 — Елен Пејџ, канадска глумица. 1991 — Ријад Марез, алжирски фудбалер. 1992 — Фил Џоунс, енглески фудбалер. 1996 — Софи Тарнер, енглеска глумица. 1999 — Кристијан Живковић, српски фудбалер. 1999 — Суад Маврић, српски фудбалер. Смрти 4 — Гај Цезар, римски конзул. (рођ. 20. п. н. е.) 1437 — Џејмс I, шкотски краљ. (рођ. 1394) 1513 — Папа Јулије II, заштитник уметности и уметника. (рођ. 1443) 1677 — Барух Спиноза, холандски филозоф. (рођ. 1632) 1730 — Папа Бенедикт XIII. (рођ. 1649) 1824 — Ежен де Боарне, француски генерал. (рођ. 1781) 1862 — Јустинус Кернер, немачки песник и писац. (рођ. 1786) 1898 — Милутин Гарашанин, политичар и публициста, министар унутрашњих и спољних послова, потпредседник Владе и председник Народне скупштине Србије. (рођ. 1843) 1926 — Хејке Камерлинг Онес, холандски физичар. (рођ. 1853) 1941 — Фредерик Бантинг, канадски научник. (рођ. 1891) 1968 — Ховард Флореј, аустралијски научник. (рођ. 1898) 1965 — Малком Икс, амерички борац за грађанска права. (рођ. 1925) 1984 — Михаил Шолохов, руски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност. (рођ. 1905) 1991 — Марго Фонтејн, енглеска балерина. (рођ. 1919) 1993 — Инга Леман, дански сеизмолог и геофизичар. (рођ. 1888) 2005 — Жђислав Бексињски, пољски сликар, фотограф и вајар. (рођ. 1929) 2006 — Мирко Марјановић, српски политичар. (рођ. 1937) Празници и дани сећања Међународни празници Међународни дан матерњег језика Српска православна црква слави: Светог великомученика Теодора Стратилата Светог пророка Захарију Светог Саву II - архиепископа српског Референце 221


Циљ конкурса је био боље физичко, функционално и обликовно повезивање простора са урбаним језгром Требиња, те оживљавање локације и увођење нових садржаја како духовних, тако и културних и туристичко‐угоститељских.


source: CulturaX

text: Коњске муке | Slovoslovlje Насловна ПРОЗА Коњске муке 13. октобра 2018 Дал' ти девојко знаш колико ми слично живимо? Јаше ко стигне и вас и нас и све зарад сопственог ћеифа. Сретнем данас једног коња, седи сам у парку и плаче. Нешто ми се ражалило па одлучих да седнем поред њега. Седела сам минутама и минутама , палила цигарету за цигаретом али никако нисам налазила начина да започнем причу. Иако немам проблем са комуникацијом а са коњима сам баш имала искуства. Из мисли ме прену сам коњ и рече: Поред оволико кобила, што се баш ти одлучи сести овде као човек?! У себи се мислим: Е мој коњу, да ти знаш само колико ја коњски размишљам као последица сусрета са вама. И полако крену прича, зоб по зоб , поче прави разговор. Дал' ти девојко знаш колико ми слично живимо? Јаше ко стигне и вас и нас и све зарад сопственог ћеифа. Те сјаше те узјаше. Ја већ климам главом и уздишем и хватам себе да ми уопште није чудно што коњ прича?! Рекох, јест' вала! Нигде руке која тимари ! Да ти знаш, драги коњу колико ја коња сретох, да сам их скупљала имала бих ергелу. Он ме онако у чуду погледа и рече да му није јасно како сам ја као човек могла налетети на коње поред толико слободних кобила?! Снужди се и он мене ради. Ја приметих да га терам у још већи очај и да сам села да га развеселим. Понудих му цигарету он рече да је престао пушити када га је задња кобила оставила јер је месецима пио и пушио, ' тео да умре! Размишљам, ко је могао да остави оваквог коња?! Да не дужим, остасмо ми дуго тако седећи, причајући о свему и свачему. Рекла сам му да је најбољи човек од свих коња које сам срела, он се насмеја горњом усном. Загрли ме и рече: Људина си права, теби бих можда и могао дати своја узда и самар! Мислим се: Е мој драги коњу, када сам довде дошла не бих вала ни у шталу. Добар си човек али ипак животиња а ја једва са људума излазим на крај. Устаде, замахну гривом и остави ми нешто зоби што је остало. Оставим је на клупи, ко зна, можда наиђе нека кобила. Коњу свака част, ја ћу ипак чекати човека. Ил' ме бити неће! Prethodni tekstО поезији Рада Драинца Sledeći tekstГрупа интелектуалацa позива на конференцију за новинаре "Урушавање српских институција: случај САНУ"


Положај кметова у Посавини је био веома тежак јер је то, углавном, био бивши посјед Хусеин – капетана Градашчевића. У склопу укупне мјере откупа кметова, више се се пута у Истамбулу расправљало о специфичном проблему кметова у Посавини па је у вези са тим, године 1856. послан у Босну Ахмед Џевад – паша са посебним овлаштењима.


text: Aktivnost za vaspitace Uploaded by Amela Sejdinovic Tandir Priprema je namjenjena djeci predskolskog uzrasta fizicko (1) Priprema 1 za vaspitace Bukvar za pocetnike PRESNA HRANA (opsirno) Kalendar skolski 15/16 Smetnje u govoru djece 2014 Demonstracija i ucenje namaza sa decom Od Ideje Do Realizacije 2014 Igre za razvoj govora predskolaca Crtanje Po Tackama Razvoj-govora-1 Djecija Prica o Lazima i Laganju Internet i Njegova Mogucnost Primjene u Radu Sa Djecom Seminarski Miomir Milinkovic 1 POSLEDICE ZAGADJIVANJA Televizijski Programi Primenljivi u Radu Sa Decom Predskolskog Uzrasta Marija Milosevic Stanojka Vukanic Master Vaspitac Zivot u Nekim Od Brojnih Okupljanja Dece Pisana priprema upoznavanje okoline ПРИМЕР ПИСАНЕ ПРИПРЕМЕ Професор: др Миланка Маљковић, проф. Кикинда, октобар 2012. година Студент:Ј. С. Корелација рада: Методика упознавања околине. Име и презиме васпитача: 4. Назив установе: "Драголјуб Удицки" . Богађење дечијег речника. давање налога и упутстава. метода драматизације текста. Име и презиме студента: Ј. Циљ активности: Усвајање садржаја текста 8. 11. причање. Узрасна група: млађа 6. Тема активности: Обрада прозног текста "Јесен стиже на врата" 7. позорница 12. музичко.ОПШТИ ПОДАЦИ: 1. Васпитно-образовни задаци: Подстицање дечијег мишљења. Уочавање одређених гласова у реченици. Датум реализације активности: 3. Облици рада: 10. Методе рада: Разговор. Стварање ведрог и пројатног распозожења уз помоћ драматизације текста Фронтални и групни облик рада 9. С. . физичко и методика развијања почетних математичких појмова. Кикинда 5. Радно-игровна средства: Лутке на штаповима. 2. Како деца буду устајала. замолићу колегиницу да пусти пригодну нумеру са цвркутом птица. крушка. какво је било време. Донећу суво лишће. у полукруг испред позорнице. дувањем ветра и на крају са звуком кише. да га опишу. Када чујемо звук кише. Након тога позваћу децу да се прошетамо и повешћу их у "шетњу шумом" (у простор који сам декорисала у другом делу собе).ТОК АКТИВНОСТИ 1. Питаћу их.. носила корпу са воћем и била јако тужна. јабука. позваћу их да се брзо вратимо у собу и наставимо рад. Поделићу им беџеве са именима. капима кише и облацима. да кажу нешто о плоду. У углу собе поставићу позорницу коју ћу облепити сликама покислог дрвећа..(Декорацију позорнице и простора урадићу док деца буду на доручку).. делићу им корпице од паприра у које могу да ставе све што ће током шетње да "нађу у шуми".Застала сам и разговарала са њом. По повратку деце у собу позваћу их да седну у језички центар. Подстицаћу дечији разговор све док не добијем одговор на питање да је стигла јесен. кестен. Питаћу их откуд у шуми ти плодови.. Након тога ћу им казати да сам пре неки дан шетајући парком срела девојчицу која је.. (плодови: жир. Док ми одлазимо у шетњу. гранчице. Замолићу децу да покажу шта су сакупила. након чега ћу им испричати причу "Јесен стиже на ПРИМЕДБЕ . Поново ћу их окупити у језичком центру и наставићу причу. шишарка. и сл.). као и они данас. тиква. плодове јесени и на тај начин ћу покушати да дочарам јесен.УВОДНИ ДЕО АКТИВНОСТИ (5 минута) Пре почетка активности декорисаћу један део простора радне собе. да ли би желели да чују зашто је била тужна (очекујем потврдан одговор).. представити се и питати их како су дошли у вртић. гласно и правилно подтичући при томе артикулацију појединих гласова (шуштање лишћа. Организоваћемо игру уз њима познат текст песмице "Склупчао се мали јеж"... како се брину о њима. Након драматизације уз помоћ питања провераваћу усвојеност садржаја: Да ли је зека остао глада. Позвала би их да на кратко погледају прилог који ћу им пројектовати. Делићемо улоге и драматизовати са настојањем да свако дете добије улогу. Након завршетка песмице јежић хвата друго дете и улоге се мењају. Након приказа позваћу децу да они драматизују причу. с обзиром да сам планирала у прва два дела интензивнију активност за њих . како би ви поступили да сте на месту девојчице. . Током драматизације подстицаћу их да изговарају поједине гласове. смирити их и припремити за друге активности.кап.кап. 3.. Разбрајалицом ћу одбрати дете које ће бити јеж.шшшшшш.. а остала деца ће се распоредити по простору . да ли они имају животиње љубимце... након чега ћу окупити децу у језички центар. а који говори о збрињавању животиња. Поновићу наслов приче и захтевати од њих да понове неколико пута. ЗАВРШНИ ДЕО АКТИВНОСТИ (3-5 минута) У завршно делу активности. 2.ГЛАВНИ (ЦЕНТРАЛНИ) ДЕО АКТИВНОСТИ (10-15 минута) Уз помоћ колегиница деци ћу садржај представити путем драматизације текста. како би га запамтили.врата". За драматизацију ћу коритити лутке на штапу.настојаћу да их растеретим и орасположи.кап.). кишу.. Колико животиња се помиње у причи. Након тога подстакла би их и на разговор везан за њихову бригу о животињама. а након тога бих проширила разговора на бригу у оквиру породице и шире заједнице. ветар ффффффиииијуууу. Понављамо игру неколико пута. какве су оне. "Јесен стиже на врата" 3. кестен. 4. Костим јежа . јабука. Маске 5. шишарка. крушка 2.ПРИЛОЗИ: 1. тиква. Плодови: жир.


source: wikipedia

text: 1954. је била проста година. Догађаји Јануар 17. јануар — Милован Ђилас је смењен са свих функција. Фебруар 25. фебруар — Египатски председник Мухамад Нагиб, принуђен да поднесе оставку, а сву власт је као премијер и председник Револуционарног савета преузео Гамал Абдел Насер. Март 1. март — Хидрогенска бомба Кастл Браво је детонирана на пацифичком острву Бикини, што је изазвало један од најгорих случајева радиоактивног загађења изазваног тестирањем нуклеарног оружја. Април 26. април — Отворена међународна конференција о Кореји и Индокини у Женеви. Мај 7. мај — Војска Вијетмина је потукла Французе код Дијен Бијен Фуа, чиме је окончана француска доминација у Индокини. 10. мај — Бил Хејли и Комете су објавили -{Rock Around the Clock}-, прву рокенрол плочу која постиже прво место на музичким топ листама. 17. мај — Врховни суд САД је оспорио пропис из 1896. да образовање треба да буде „одвојено, али једнако“, чиме је формално одбачена расна сегрегација у државном школском систему. Јун 6. јун — Преносом манифестације „Фестивал цвећа” из Швајцарске почела је с радом Евровизија, телевизијска мрежа европских земаља. 11. јун — Амерички председник Двајт Д. Ајзенхауер је потписао закон којим су речи под Богом додати у заклетву застави САД. 27. јун — У Обнинску, близу Москве, отворена прва нуклеарна електрана у свету. Јул 31. јул — Италијанска експедиција коју је предводио Ардито Десио прва освојила врх Годвин Остин, познат као К2, на Каракоруму, други највиши планински врх на свету, висок 8.611 m. Септембар 8. септембар — У Манили су САД, Филипини, Аустралија, Нови Зеланд, Тајланд, Пакистан, Уједињено Краљевство и Француска, основали СЕАТО пакт, замишљен као карика у америчкој глобалној стратегији окруживања Совјетског Савеза. Октобар 5. октобар — Лондонски споразум (1954) 26. октобар — Одступањем последњег британског управитеља Зоне А, Слободна Територија Трста је службено подељена између Италије и СФР Југославије. Новембар Децембар 2. децембар — Сенат Сједињених Америчких Држава изрекао јавни прекор сенатору Џозефу Макартију због његовог свирепог понашања током истражног поступка против хиљада људи који су били осумњичени да су комунисти. 10. децембар — Српски и хрватски писци и лингвисти постигли Новосадски договор о српскохрватском књижевном језику, који је потписало 25 угледних стручњака за језик. Рођења Јануар 2. јануар — Милован Рајевац, српски фудбалер и фудбалски тренер 5. јануар — Алекс Инглиш, амерички кошаркаш 9. јануар — Мирза Делибашић, босанскохерцеговачки кошаркаш (прем. 2001) 17. јануар — Богољуб Карић, српски политичар и бизнисмен 18. јануар — Исмета Дервоз, босанскохерцеговачка певачица и политичарка 27. јануар — Маринко Роквић, српски певач (прем. 2021) 29. јануар — Опра Винфри, америчка ТВ водитељка, глумица и продуценткиња Фебруар 6. фебруар — Ненад Милосављевић, српски музичар, најпознатији као фронтмен групе Галија 7. фебруар — Дитер Болен, немачки музичар, музички продуцент, ТВ личност и писац, најпознатији као члан групе -{Modern Talking}- 11. фебруар — Злата Петковић, српска глумица (прем. 2012) 17. фебруар — Рене Русо, америчка глумица, продуценткиња и модел 18. фебруар — Џон Траволта, амерички глумац, музичар и плесач 19. фебруар — Сократес, бразилски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2011) 20. фебруар — Пати Херст, америчка глумица и списатељица 23. фебруар — Момчило Рајин, српски ликовни и музички критичар, теоретичар и историчар, уметник и издавач 26. фебруар — Реџеп Тајип Ердоган, турски политичар, 12. председник Турске 27. фебруар — Весна Ђапић, српска глумица 28. фебруар — Енвер Петровци, југословенски и албански глумац, драматург и редитељ Март 1. март — Рон Хауард, амерички глумац, редитељ, продуцент и сценариста 3. март — Јелица Сретеновић, српска глумица 4. март — Кетрин О’Хара, канадско-америчка глумица, комичарка и сценаристкиња 5. март — Зоран Петровић, српски књижевник (прем. 2018) 6. март — Харалд Шумахер, немачки фудбалски голман и фудбалски тренер 7. март — Јасмина Тешановић, српска феминисткиња, књижевница и политичка активисткиња 23. март — Весна Чипчић, српска глумица 25. март — Ненад Манојловић, српски ватерполиста и ватерполо тренер (прем. 2014) 28. март — Гордана Лазаревић, српска певачица Април 7. април — Џеки Чен, кинески мајстор борилачких вештина, глумац, продуцент, сценариста и певач 9. април — Денис Квејд, амерички глумац 16. април — Елен Баркин, америчка глумица и продуценткиња 23. април — Мајкл Мур, амерички редитељ, сценариста, продуцент и писац 30. април — Џејн Кемпион, новозеландска редитељка, сценаристкиња и продуценткиња Мај 8. мај — Дејвид Кит, амерички глумац и редитељ 12. мај — Ненад Богдановић, српски политичар, 71. градоначелник Београда (прем. 2007) 13. мај — Џони Логан, ирски музичар, двоструки победник Песме Евровизије 13. мај — Александар Трифуновић, српски фудбалер 19. мај — Фил Рад, аустралијски музичар, најпознатији као бубњар групе -{AC/DC}- 30. мај — Синиша Ковачевић, српски драматург, сценариста и политичар Јун 5. јун — Ратко Танкосић, српски глумац 14. јун — Ђана Нанини, италијанска музичарка 14. јун — Вил Патон, амерички глумац 15. јун — Џејмс Белуши, амерички глумац и комичар 19. јун — Кетлин Тарнер, америчка глумица и редитељка 28. јун — Алис Криге, јужноафричка глумица и продуценткиња 29. јун — Жуниор, бразилски фудбалер и фудбалски тренер Јул 10. јул — Нил Тенант, енглески музичар и новинар, најпознатији као члан дуа -{Pet Shop Boys}- 15. јул — Марио Кемпес, аргентински фудбалер и фудбалски тренер 17. јул — Ангела Меркел, немачка политичарка 26. јул — Витас Герулајтис, литванско-амерички тенисер (прем. 1994) 27. јул — Драган Тодорић, српски кошаркаш 28. јул — Уго Чавез, венецуелански политичар и официр, председник Венецуеле (1999—2013). (прем. 2013) Август 1. август — Тревор Бербик, канадско-јамајкански боксер (прем. 2006) 6. август — Џон Мошита, амерички глумац 7. август — Рајко Дујмић, хрватски музичар, најпознатији као вођа групе Нови фосили (прем. 2020) 8. август — Драгиша Пешић, црногорски политичар, последњи премијер СР Југославије (прем. 2016) 12. август — Пет Метини, амерички џез музичар (гитариста и композитор) 12. август — Франсоа Оланд, француски политичар, 24. председник Француске 16. август — Џејмс Камерон, канадски редитељ, продуцент и сценариста 30. август — Александар Лукашенко, белоруски политичар, 1. председник Белорусије Септембар 7. септембар — Корбин Бернсен, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент 15. септембар — Љубомир Обрадовић, српски рукометаш и рукометни тренер 17. септембар — Драган Симеуновић, српски фудбалер 21. септембар — Шинзо Абе, јапански политичар, премијер Јапана (2006—2007, 2012—2020) (прем. 2022) 24. септембар — Марко Тардели, италијански фудбалер и фудбалски тренер 25. септембар — Хуанде Рамос, шпански фудбалер и фудбалски тренер Октобар 1. октобар — Љубомир Травица, српски одбојкаш и одбојкашки тренер 2. октобар — Лорејн Брако, америчка глумица 3. октобар — Стиви Реј Вон, амерички музичар и музички продуцент, најпознатији као гитариста (прем. 1990) 8. октобар — Мајкл Дудиков, амерички глумац 10. октобар — Фернандо Сантос, португалски фудбалер и фудбалски тренер 11. октобар — Војислав Шешељ, српски политичар 19. октобар — Сем Алардајс, енглески фудбалер и фудбалски тренер 19. октобар — Кен Стот, шкотски глумац 23. октобар — Анг Ли, тајвански редитељ и сценариста Новембар 1. новембар — Мирослав Лекић, српски редитељ 5. новембар — Алехандро Сабеља, аргентински фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2020) 10. новембар — Нада Војиновић, српска глумица 10. новембар — Хуанито, шпански фудбалер и фудбалски тренер (прем. 1992) 12. новембар — Франо Ласић, хрватски глумац и певач 13. новембар — Крис Нот, амерички глумац 14. новембар — Бернар Ино, француски бициклиста 21. новембар — Јонас Казлаускас, литвански кошаркаш и кошаркашки тренер 24. новембар — Емир Кустурица, српски редитељ, сценариста, глумац и музичар 29. новембар — Џоел Коен, амерички редитељ, сценариста и продуцент Децембар 1. децембар — Сребренко Репчић, босанскохерцеговачки фудбалер и фудбалски тренер 4. децембар — Тони Тод, амерички глумац 18. децембар — Реј Лиота, амерички глумац и продуцент (прем. 2022) 18. децембар — Милован Степандић, српски кошаркашки тренер (прем. 2020) 21. децембар — Крис Еверт, америчка тенисерка 23. децембар — Брајан Тичер, амерички тенисер 25. децембар — Ени Ленокс, шкотска музичарка 28. децембар — Дензел Вошингтон, амерички глумац, редитељ и продуцент Смрти Мај 14. мај — Хајнц Гудеријан, немачки генерал и један од твораца тактике блицкрига. (*1888) Јун 7. јун — Алан Тјуринг, британски математичар, логичар, криптограф. (*1912) Август 24. август — Жетулио Варгас, бразилски политичар Септембар 27. септембар — Максимилијан фон Вајхс, немачки фелдмаршал Новембар 13. новембар — Евалд фон Клајст, немачки фелдмаршал 28. новембар — Енрико Ферми, италијански физичар. (*1901) 30. новембар — Вилхелм Фуртвенглер, немачки диригент Нобелове награде Физика — Макс Борн и Валтер Боте Хемија — Лајнус Карл Полинг Медицина — Џон Френклин Ендерс, Томас Хакл Велер и Фредерик Чапман Робинс Књижевност — Ернест Хемингвеј Мир — Канцеларија Високог комесаријата Уједињених нација за избеглице Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1950-е 51954


Свој релативно велики успон Брод је доживио у првим годинама 19. вијека. У то доба био је то трговачки центар и важна тачка на раскршћу два царства. Падом Наполеона, Брод ће изгубити свој стратешки значај. На Берлинском конгресу 1878. године Аустрији је додијељен мандат да преузме управу у Босни. Тада је и Брод постао дио Аустро-Угарске монархије. Са том годином су повезани и почеци школства у Броду.


Насловна / Србија / ВЕЛЕИЗДАЈНИК у хрватским медијима: Сви Срби знају да су изгубили Косово 26. јула 2018. Србија Коментара Пуно тога што се на Косову догађа данас подсјећа ме на оно што се догађало поткрај 1980-их – ма колико прилике и околности биле битно другачије (и готово неуспоредиве). Кренут ћу од свог сусрета и разговора с предсједником Србије Александром Вучићем, почетком вељаче ове године. Након обављенога интервјуа за Глобус имали смо тзв. радни доручак, у Вили Бокељки на Дедињу. У једноме тренутку упитао сам Вучића како мисли ријешити проблем Косова. Мало је размислио – протекло је неколико секунди знаковите напете шутње – а онда је рекао да неће, или да не мисли дати сјевер Косова. Нисам успио упамтити баш сваку његову изговорену ријеч. Обрана сјевера Косова – да би то била, на неки начин, окосница његове политике за Косово. У његовим мукотрпним, маратонским преговорима с политичким представницима Албанаца на Косову (али и с премијером Албаније Едијем Рамом, којега је такођер укључио у преговоре), као, наравно, и с високим представницима Еуропске уније, на челу с еуропском повјереницом за вањске послове и сигурност, Талијанком Федерицом Могхерини. Од тога нашега разговора до данас, протекло је око пола године. И, видим, Вучић се у знатној мјери држи тога својега мени унапријед најављеног концепта – да ће покушати “обранити” сјевер Косова. То јест, да је сјевер Косова његова посљедња црта обране, у склопу онога што се у косовско-међународнополитичкоме жаргону назива, ево има томе већ више од годину дана, “свеобухватним споразумом за нормализацију односа Србије и Косова”. Поједностављено речено: да, признат ћемо Косово (али без чина експлицитног међународноправног признања), али ћемо заузврат “истрговати” сјевер Косова. Нећемо им (Албанцима на Косову) дати баш све, нешто ћемо ипак успјети задржати и за себе. И ту одмах улазимо у средиште ове приче – а то је, о чему данас многи говоре или пишу, али без пуно опипљивих информација или података, (Вучићев) концепт тзв. “размјене територија”, илити концепт “корекције граница”. Или још краће и једноставније речено, концепт “компромиса” (то је ријеч коју Вучић у задњих неколико тједана/мјесеци највише раби). Одмах да напоменем, да не буде забуне – једно је (она стара, бивша) опција тзв. “подјеле Косова”, а нешто сасвим друго овај нови, Вучићев (можда и не само његов) концепт “размјене територија” (односно “корекције граница” или “компромиса”). Осим Вучића (а питање је колико и он сам у то чврсто вјерује) и његових блиских сурадника у СНС-у и политичко-државном врху Србије (готово) нитко ни у Србији ни изван ње није склон повјеровати да се у пракси уистину може провести у дјело та, прилично храбра, замисао о “размјени територија”. Управо док пишем ове ретке – у понедјељак, 23. српња, око 15.30 – јавио ми се, мобителом, Александар Вучић, из свог предсједничког уреда: „Сви Срби знају да су изгубили Косово – али ја ћу учинити све што је у мојој моћи да вратим што се може, па да то на крају не испадне као потпуни пораз или потпуни губитак. Као што сте се и сами имали прилике увјерити, сви ме нападају, и у тим нападима не бирају ријечи ни средства, али нитко од њих заправо не жели да се проблем Косова ријеши. И још се чуде – и онда ме због тога нападају – како се ја само усуђујем да уопће нешто рјешавам!“ Вучић је мало застао, а онда наставио, тј. довршио започету мисао: „Ако ћу видјети да је нешто добро за Србију, ја ћу то гурати – без обзира на посљедице. Видите да постижем неке опипљиве резултате, посебно на економском плану. Јавни дуг Србије се смањује, тешким мјерама постижу се опипљиви резултати. Али ти који мисле, и тако се и понашају, да се рак може излијечити аспирином – ти или лоше желе Србији или су будале!“ Јутарњи лист/Глобус Ознакевелеиздаја Вучић идиот криминалац људско ђубре олош плаћеник шиптарски лобиста Претходно Ванреднa ситуација после невремена у делу општине Црна Трава После Расим одаје почаст „мајки Сребренице“, Нови Пазар добија улицу по њој! 26. јула 2018. at 17:33 Истина, рак се не лечи аспирином, најбољи резултати се постижу ножем. Најгори рак који може захватити једно друштво је дефетизам. Као и код сваког малигног тумора, од пресудне важности је прво одстранити центар који шири метастазе. 26. јула 2018. at 18:11 Зато што је много паметан: мешао се у америчке изборе финансирајући парама из буџета једног председничког кандидата. Значи, није се мешао Путин већ Вучић. Зато што је много паметан: крши Устав шта год да уради, меша се у све што није његов посао, отвара чучавце, пешачке прелазе итд., само да би се сликао. Колика је то памет, само куља, прелива, ври... 26. јула 2018. at 20:22 NITI ZNA STA GOVORI A KAMOLI STA RADI. 26. јула 2018. at 23:00 Ово је занимљиво... https://www.srbijadanas.net/veleizdajnik-u-hrvatskim-medijima-svi-srbi-znaju-da-su-izgubili-kosovo/


source: fineweb

text: Прослава Недеље Православља у Венецији У Недељу Православља, 13. марта 2011. године, Његово Вископреосвештенство Митрополит Италије и Малте Васељенске Патријаршије Господин Генадије служио је Свету Архијерејску Литургију у храму Светог великомученика Георгија у Венецији. Након Свете Литургије извршена је Литија око храма у част победе Православља над иконоборцима. Милош Марковић


Срби ће од данас Чехе сматрати братским народом - | - Извор: Принтскрин Од овог тренутка српски народ ће доживљавати чешки народ не само као пријатељски, већ као братски народ, истакао је данас председник Србије Александар Вучић у Прагу, после извињења које је јавно српском народу упутио председник Чешке Милош Земан због учешћa у бомбардовању некадашње СРЈ. Извор: Танјуг Вучић је, на заједничкој конференцији за штампу, рекао да ће Србија и Срби вечно бити захвални на томе, јер то што је данас изговорио председник Земан око бомбардовања нико други није рекао. "Та захвалност неће престати ни њему лично, ни братском чешком народу“, подвукао је он. Вучић је казао да зна да у данашње време није нарочито популарно говорити о традиционалном и искреном пријатељству. "Живимо сувише брзе животе и људи траже конкретна решења. Оно што сам данас доживео у Прагу и гостопримство које је Србија могла да види, које је од стране Земана приређено мени у име Србије, ме је дубоко дирнуло“, нагласио је он. Истакао је да је Земан храбар човек, који је другачији и не додворава се никоме, који ужива огроман углед у Kини и многим азијским, афричким и латиноамеричким земљама. Додао је да се питао шта ми можемо да урадимо да уживамо исти углед. Захвалио се Земану и на дивним речима које је посветио Србији. Земан у Србији до краја године, дивно је данас бити Србин у Прагу Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће председник Чешке Милош Земан доћи у посету Србији, на отварање Чешке куће, за коју је обећао решење проблема. Вучић је захвалио Земану на подршци Чешке Србији на путу ка ЕУ. “Земан ће пре краја године посетити Србију, јер је то обећао на моје обећање. А, ја сам обећао да ће Србија решити компликован имовински проблем и да ћемо поклонити Чешку кућу из 1928. године Чешкој, и очекујем га на отварању “, рекао је Вучић. Додао је да припадници чешке мањине живе највећим делом у Јужном Банату и представљају право богатство Србије, те да зато жели да им се омогући да имају своју кућу, која им је припадала, а одузета 60-их година. Такође, Вучић је захвалио Земану на ордену који му је доделио. “За мене ово значи велику част. Прво сам ја њему доделио орден, који је вишеструко заслужио, а ово што ја данас носим на реверу сакоа, је додатна обавеза за мене да се борим за српско-чешко пријатељство, да радим што је могуће више, и за то имате моје обећање”, рекао је Вучић. Додао да је данас дивно бити Србин у Прагу, и да Србија никада неће заборавити Земанове речи. Трговинска размена са Чешком све већа Трговинска размена Србије и Чешке сваке године је све већа, и достигла је ниво од 1,2 милијарди евра, саопштио је председник Србије Александар Вучић и додао да се нада да ове године цифра може да достигне и 1,4 милијарди евра. У том случају, како је рекао, Чешка ће са 11. места на листи трговинских партнера, доћи на 8., а уколико се реализује све о чему су данас разговарали, може да се нађе и на 5. или 6. месту. Указао је да је све већи број чешких инвестиција у Србији, и све већи и извоз и увоз. “Имаћемо данас и сутра важне разговоре са многим компанијама, Земан је помињао велику листу, "real estate", аутомобилску индустрију. “, рекао је Вучић.604f Додао је да је у прва три месеца забележен раст трговинске размене од 18 одсто, а да ће наредних неколико година достићи 2 милијарде евра. “Таква тровинска размена Чешке с једном малом Србијом је и за нас част и показује добар амбијент”, рекао је Вучић. Вучић је подсетио да је Србија прошле године уз Литванију била у врху по расту у Европи, ове године има за циљ раст од 7 одсто, а у том, како каже, не лаком послу, велику улогу имаће и чешке компаније. Остале вести Нећемо проводити санкције против припадника свог народ Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће 10. или 11. јануара разговарати са српским чланом Председништва БиХ Милорадом Додиком и са председницом Републике Српске Жељком Цвијановић о актуелној ситуацији. Вучић са децом из Хрватске: У Србији увек имате свој дом Председник Србије Александар Вучић угостио је данас пре подне децу српске националности из Хрватске, са Баније и Кордуна, којима је поручио да увек чувају и буду поносни на своје име и презиме, да поштују Хрватску, али и да је у Србији увек њихов дом. Вучић упутио божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију Председник Републике Србије Александар Вучић упутио је данас божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију, свештенству Српске православне цркве и свим верницима који Божић славе по јулијанском календару. У честитки се каже: Грабићемо напред, Србија више није крпа за гажење Председник Републике Србије Александар Вучић у интервјуу за новогодишњи број "Новости" рекао је , да је миран, без обзира на притиске, јер су резултати оно што остаје. Вучић изразио задовољство због набавке система корнет Председник Александар Вучић истакао је данас, након приказа способности 72. бригаде за специјалне операције и презентације противоклопног система "корнет", да је веома задовољан што је Србија могла да набави тај систем, као и значајне количине ракета и лансирних уређаја, чиме се побољшава оперативна способност Војске Србије.


text: СИ изведене јединице су део јединица СИ система мера, а изведене су од седам основних СИ јединица. Јединице са посебним именима и симболима Остале величине и јединице Допунске јединице До октобра 1995. радијан и стерадијан су сматрани за допунске јединице СИ система мерења. Сада се ове јединице категоришу као изведене јединице. Види још Међународни систем јединица (СИ) Основне јединице СИ система Планкове јединице Литература sv:SI-enhet#Härledda enheter


Тројке, карате тим с мајком и братом – понос Новог Пазара


text: Диодор Сицилијски (антгрч. -{Διόδωρος Σικελιώτης [Diódoros Sikeliōtes]}-, ) је био грчки историчар, савременик Помпеја, Цезара и Августа. Биографија Диодор Сицилијски је рођен у Агирију на североисточном делу Сицилије. Био је Помпејев, Цезаров и Августов савременик. У тим бурним временима, Диодор се посветио сакупљању историјске грађе и писању обимне светске историје. Извори о Диодоровом животу оскудни су јер се није укључивао у политички живот Рима. Антички писци га ретко спомињу, али је код хришћанских аутора постао прворазредни историографски ауторитет. Сам Диодор у своме делу даје неке податке о својим путовањима. Посетио је Египат под Птолемејем XII. Ту сазнајемо да је започео са писањем свог дела пре 56. године п. н. е. јер наводи да је то била 276. година након Александровог освајања Египта (331. године п. н. е.). Последњи догађај који Диодор описује јесте протеривање грађана Тауроменија. Сам Диодор казује да је 30 година провео у писању свога дела. Путовао је у највећи део Европе, у Азију, Египат и Рим. На основу ових података се може утврдити да је рођен око 100. године п. н. е. а да је своје дело писао између 60. и 30. године п. н. е. Дело Историјска библиотека (грчки: Ἱστορικὴ Βιβλιοθήκη) — историја света од митских времена до Цезаровог првог конзулата (60/59. година п. н. е.) или до Цезаровог освајања Британије. Дело је написано у 40 књига од којих су сачуване 1, 3. и 4. пентада тј. књиге под бројевима 1-5 и 11-20. У прве три књиге, Диодор се бави историјом варварских народа. Прва књига посвећена је историји и култури Египта, а друга Асирије, Вавилона, Медије, Индије и Скитије. Трећа књига се бави историјом Етиопије, земаља Персијског залива и Црвеног мора, Либијом и Атлантидом. Четврта књига је преглед грчке митологије и увод у Тројански рат. Пету књигу Диодор назива „острвском” и у њој описује земље и народе западног Медитерана (Сицилија, Малта, Корзика, Сардинија, Британија, Келти, Ибери, Лигури, Етрурци). Књиге од 6. до 10. сачуване су само у фрагментима и описују период од Тројанског рата до 481. године п. н. е. Трећа и четврта пентада описују период од 481. до 301. године п. н. е. Почињу завршетком прве фазе Грчко-персијских ратова, а завршавају приказом зараћених страна у Четвртом рату дијадоха, непосредно пред битку код Ипса. Остале пентаде описују период од 301. до 60/59. године п. н. е. Референце Историјска библиотека — Диодор са Сицилије, Матица Српска, Нови Сад, 1998. година Лупандин И.В. Диодор Сицилийский о первых цивилизациях https://proza.ru/2021/05/10/1632 Старогрчки историчари Рођени 100. п. н. е.


КУРШУМЛИЈА: 500 пензионера добило ваучере од по 1.000 динара за храну – PROKUPLJE online Насловна Куршумлија КУРШУМЛИЈА: 500 пензионера добило ваучере од по 1.000 динара за храну КУРШУМЛИЈА: 500 пензионера добило ваучере од по 1.000 динара за храну Они који живе на сеоском подручју добиће пакете са основним животним намирницама. Удружење пензионера из Куршумлије уочи новогодишњих и божићних празника издвојило је 500.000 динара, како би 500 њихових чланова добило ваучере од по 1.000 динара за куповину намирница, саопштили су данас из те организације. Председник Удружења куршумлијских пензионера Владимир Јаковљевић рекао је да су пензионери у граду добили ваучере и могућност да купе храну по свом избору док ће они који живе на сеоском подручју добити пакете са основним животним намирницама. Како је истакао сличне акције помоћи члановима удружење пензионера спроводи два пута годишње, у пролеће и јесен. извор: Kurir/Beta Претходни текст(ФОТО) “СРБИ, НЕ НАСЕДАЈТЕ НА АМЕРИЧКЕ ПРОВОКАЦИЈЕ!” Руси упутили нашем народу СНАЖНУ ПОРУКУ и открили ШТА ТРАМП ЗАИСТА ТРАЖИ од ВУЧИЋА! Следећи текстСРПСКИ ИЗВРШИТЕЉИ ГОРИ ОД ЛОПОВА: Обио баки сеф у банци, иако није његов дужник, и то без полиције и сведока! (ФОТО) ТУГА ДО НЕБА! Ово су жртве стравичног судара аутобуса и...


Quote: Прилично сам кристално јасно објаснио у претходним постовима зашто Русима не ради добро јер је то исто ЗОГ, а ти се врати уназад па прочитај детаљно шта сам ја то детаљно писао и објаснио. И да Путин је Јевреј и ради у интересу ЗОГ-а. БО*Б? З? ВЕ*У - Владимир Путин ?е помолио и?пред Зида плача; Путинова жеља за обнављање Соломоновог храма (видео) Putin: U Izraelu sam me Исто као и Медведев. Jewish Russian Telegraph: In Search of Medvedev's Jewish Roots Putin's heir is Jewish - Shturem.org Taking The World By Storm Is Dmitri medvedev a Jew ЗОГ Западни и ЗОГ Руски. Једном речју није шија него врат. А ви даље живите у машти.. Нема ту ничега доброг за нас.


Најбољи природни антибиотици и њихова намена - Практични савети Најбољи природни антибиотици и њихова намена Ево који су најбољи природни антибиотици и у чему конкретно помажу. Датум чланка 12. новембра 2019. Постоје биљке које добро делују на једном месту или органу, али не постоји општи најјачи природни антибиотик, који би се изборио са свим. Постоји у природи најјачи антиоксиданс, имуностимулатор, антисептик и слично, али ниједна биљка или материја нема дејство налик антибиотицима. Зато наведене биљке користите као превентиву, а ако се заиста разболите ипак посетите лекара. Бели лук – Делује споља и изнутра, уништава бактерије, чисти организам и подиже имунитет. Мана му је што непријатно мирише, може изазвати стомачне тегобе и обара притисак. Прополис – Дефинитивно најбољи природни антибиотик када се ради о спољној примени на ране, красте, упале коже, јер изузетно ефикасно уништава бактерије. Мед – Због полена и прополиса у себи, као и низа других лековитих материја, мед је универзални природни антибиотик. Делује споља и изнутра, јача организам и диже отпорност на инфекције. Споља успешно уништава бактерије. Мана му је што је калоричан, зна да напрегне панкреас, не сме се претерано употребљавати и ретко се може доћи до правог и лековитог меда. Ехинацеа – Подиже свеукупни имунитет, стимулише Т ћелије и макрофаге да појачају одбрамбене механизме тела. Сигурно један од најбољих имуностимулатора међу биљкама и покретач имунитета изнутра. Не тако ефикасна биљка за спољну употребу, али фантастична за пад имунитета. Моћно делује и лечи инфекције и упале унутрашњих органа. Зелени чај – Ако је квалитетан и добро пропремљен, ако се пије умерено и редовно, подиже имунитет и виталност, детоксира и ослобађа тело од слободних радикала. Зелени чај зна да створи тремор, аритмије, нелагоду и сушење уста услед дејства кофеина који садржи. Пити га опрезно. Мајчина душица, тимијан и оригано – Све три биљке спадају у исти род и имају слично антибактеријско дејство њихових етарских уља споља и изнутра на слузокожу. Зато се користе као природни антибиотик код инфекције дисајних органа, стомака и урогениталних органа. Такође подижу и базични имунитет али не тако добро као бели лук или ехинацеа. Жалфија – Има веома моћно деловање на бактерије, снажно антибактеријско деловање на слузокожу, споља и изнутра. Не сме се употребљавати орално дуго, нити без контроле, јер је токсична ако се не спреми како треба. Боровница – убедљиво најјачи антиоксиданс на свету, посебно дивља боровница. Уклањајући слободне радикале који нарушавају имунитет, одржава организам имуним, поправља крв, смањује малокрвност, поправља вид, смањује шећер у крви. Једина мана је што понекад зна да створи затвор и подиже притисак. Шипак – Плод дивље руже који због доста природног витамина ц и других састојака има својство да подиже базични имунитет. Нема неко запажено спољно дејство. Нар – Ово воће нема неко антибиотско дејство али има као и боровница висок степен елиминације слободних радикала, па самим тим јача имунитет организма. Босиљак – Ово је прави природни антибиотик. Етерично уље босиљка делује антисептично, чисти читав организам и јача га, делује и на слузокожу али и на рад унутрашњих органа. Рузмарин – Делује слично као и тимијан, оригано, жалфија и босиљак. Ртањски чај – Дезинфикује и јача имунитет слузокоже, побољшава прокрвљеност, те је одличан природни антибиотик за дисајне путеве и урогенитални систем. Ђумбир – Снажан имунотоник, убрзава крвоток, греје организам и подстиче имунитет. Можете га јести свеж, у праху или осушити као зачин. Има снажно противупално дејство, те је веома ефикасан као антибиотик. Смањује болове, мучнину и помаже код губитка апетита. Клека – Бобице и читава биљка клеке имају изражена антисептична својства. Треба бити опрезан са клеком, јер у јачим дозама зна да иритира слузокожу, али је драгоцена биљка код неких инфекција. Кокосово уље – Природни антибиотик који помаже у лечењу кашља, кандиде, упале, па и брадавица. Због својих антимикробних својстава, спречава улазак штетних патогена у пробавни систем. Има антивирусна и антигљивична својства. Јабуково сирће – Због оцтене киселине коју поседује, моћан је противупални лек. Смањује симптоме акни, артритиса и гихта. Осим што смањује бол, осигурава добру дозу пробиотика. Клинчићи – Истраживање показује да клинчићи ефикасно убијају бактерије, гингивитис и плак, што може да помогне у смањењу упале десни. Екстракт семенки грепфрута – Осим природних антибактеријских својстава, подстиче циркулацију, смањује упалу зглобова и штити кожу од УВ зрачења. ← Инстаграм: Редовним чишћењем вентилатора и ... → Инстаграм: Ако немате пара за ...


Quote: Брате догађаји се одвијају и добро. Они су се сами показали ко су и шта су, истрчали су пред руду. Ко се нашао као противник нашег патриотског скупа : 1. антипатриоте; 2. антифашисти; 3 повампирена ултра левица дакле комунисти. Знајући ко су комунисти и којим се методама служе: лажима, провокацијама, етикетама, манипулацијама и забранама основних људских права и остале репресије диктаторског режима Комунистичке партије Југославије (КПЈ). Народ у Србији није никада добио шансу да се научи слободном начину рада и људским правима и слободама. Србија се налази у посткомунистичком периоду који је прожет кризама из ратчића у ратчић. Само док је такво стање комунисти могу да се одржавају на власти, прерушени у вишестраначје које није слобода. Српско вишестраначје је квази слобода, само личи на слободу, јер постоје избори и народ као нешто бира ,али то није слобода, јер је очигледно да се не уважавају људска права и слободе. А шта има народ у Србији да изабере, кад су све исти кадрови из КПЈ, само се поделили у више странака? Само у мирном стању дошло би до развоја праве слободе. Докле год је била криза Милошевић се одржавао на власти злоупотребљавајући патриотизам народа српског. И садшњи режим црпи своју енергију из криза. Сад смо их прозрели и немојте наседати на провокације комуниста. Ми нећемо сукобе између Срба. Срби се не бију против других Срба, без обзира какво политичко убеђање имају. Нећемо више поделе на Партизане и Четнике. Наши непријатељи знају, да једино Србин може да победи Србина и зато гледају да нас заваде. Али добро је да смо данас мудрији и паметнији, јер скупу школу смо платили због нејединства. Довољно је да смо јединствени само у једном питању, за Србију. Браћо Срби, победимо их љубављу према нашој јединој држави Србији и нашем српском народу, јер њихова комунистичка мржња и насилништво руши њих саме. Ако се ухватимо насиља, постаћемо исти као и они. А ми нисмо нити ћемо икада бити исти као, антипатроте, комунисти, материјалисти. Морална победа је наша! Најзад морају спасти све маске са маскираних комуниста.. Безобразни могу само да скину своје маске лажних хуманиста, демократа, либерала и остале бораније.


Здравко Челар — Википедија Здравко Челар (Рашиновац, код Босанског Петровца, 15. септембар 1917 — Раковац, код Српца, јул 1942), учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (1917-09-15)15. септембар 1917. Рашиновац, код Б. Петровца Раковац, код Српца батаљона Босанске крајине Споменик Челару у парку Челарева Рођен је 15. септембра 1917. године у селу Рашиновцу, код Босанског Петровца. После завршетка основне и грађанске школе у Босанском Петровцу, уписао се у Трговачку академију у Бањој Луци, а после тога на Високу комерцијалну школу у Загребу. Живео је и школовао се у тешким материјалним условима. Веома рано се определио за раднички покрет. Ширио је комунистичке идеје међу омладином, у школи и ван ње. Ученици Трговачке академије, у Бањој Луци, изабрали су Здравка за председника Феријалног друштва школе. Политички је деловао и у свом родном крају међу омладином, радницима „Шипад“-а и сељацима. Због тешких материјалних услова морао је да напусти школовање у Загребу и почео да ради као хонорарни наставник у Грађанској школи у Босанском Петровцу. На изборима 1938. године агитовао је против режима, због чега је отпуштен из службе. Током 1939. године основао је и водио радничко-потрошачку задругу у Оштрељу. Крајем 1939. године је упућен на одслужење војног рока. Априлски рат, 1941. године, га је затекао, као војника у близини Загреба. После капитулације и окупације Краљевине Југославије, вратио се у Босански Петровац, где заједно са осталим члановима Комунистичке партије Југославије радио на припремама за устанак. Убрзо постаје једна од водећих личности на подручју Босанског Петровца. У јулском устанку 1941. године Здравко постаје командир Штаба за петровачки крај. Већ у првим борбама долази до изражаја његова храброст и организационе способности. Приликом формирања партизанске чете у селу Вођеница, Здравко је постављен за командира. Чета је убрзо постала једна од најбољих у петровачком крају. Према првобитном плану ЦК КПЈ и Врховног команданта НОП и ДВЈ Јосипа Броза Тита, у састав Прве пролетерске ударне бригаде требало је да уђе и један крајишки пролетерски батаљон. Здравко је, заједно са осталим војним и партијским руководиоцима, добио задатак да изврши припреме и формира тај батaљон. Када је батаљон формиран, 25. марта 1942. године, у Челницу, Здравко је постављен за команданта. Крајишки пролетерски батаљон је кренуо у правцу источне Босне, с намером да се тамо споји са Првом пролетерском ударном бригадом. Међутим, због јачања четничких снага у централној Босни и превирања у четама Четвртог крајишког партизанског одреда, батаљон је задржан на подручју централне Босне. Током априла и маја 1942. године Здравко је предводио Крајишки пролетерски батаљон у борбама против четника, код села Чечаве, Црног врха, Појезине, Прибинића и Јошавке; и против усташа, домобранa и Немаца, код села Ранковића, на Црном врху и око Теслића, Котор Вароши, Прњавора и Бање Луке. Ускоро је, с распадањем локалних устаничких јединица и под утицајем четника, Крајишки пролетерски батаљон остао једина партизанска јединица на овом терену, изложена даноноћним нападима четника, усташа и Немаца. Крајем маја и почетком јуна 1942. године, батаљон је напало више хиљада непријатељских војника и потиснут је на планину Мотајицу. Тада је Здравко донео одлуку да се изврши пробој. У тешкој борби, батаљон је био десеткован. Здравко се, са Штабом батаљона и групом бораца, пробио до села Илове, где су упали у четничку заседу и били ухваћени. Један део батаљона је успео да се пробије из обруча ноћу 14/15. јуна 1942. и пребацио се преко набујале и усталасане Саве у Славонију, где је више од четири месеца деловао заједно са славонским партизанима. Споменик партизанима на мјесту на којем су прешли ријеку Саву бјежећи пред фашистима. Влакница, општина Србац. Четници су у јулу 1942. године стрељали Здравка Челара, у селу Раковцу, код Српца. Указом Врховног штаба НОП и ДВЈ, 7. августа 1942. године, проглашен је за народног хероја, међу првим борцима НОВ и ПОЈ. У „Билтену Врховног штаба“ бр 17-19 о проглашењу Здравка Челара за народног хероја пише: „ На предлог Оперативног штаба НОП и ДВ за Босанску Крајину, а по одлуци Врховног штаба НОП и ДВ Југославије додељује се назив народног хероја команданту I пролетерског крајишког батаљона, другу Здравку Челару, који је стријељан од народних издајника — четника у Јошавци. Друг Челар је својим херојским држањем, како кроз читав устанак у Крајини тако и пред народним издајницима уочи стријељања — потпуно заслужио високо признање и назив народног хероја. ” Војвођанско село Челарево, код Бачке Паланке, које је се пре звало Чиб, насељено је 1946. године колонистима из Босне и тада је понело његово име. Касарна Оружаних снага Босне и Херцеговине у Дервенти носи име „Здравко Челар”. Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Здравко_Челар&oldid=23707813” Последњи пут уређено на датум 24. март 2021. у 19:24 Датум и време последње измене странице: 24. март 2021. у 19:24


Quote: На форуму је доста писано о ef9 ; М Стојадиновићу најлакше да претражиш путем гугл претраживача укуцај његово име и назив овог форума и добићеш прегршт тема. По свом гледању на његов рад и живот Милан Стојадиновић је био пре свега увек за себе, почетак каријере обележио је ратним профитерством пре тога избегао је војску иако је имао официрски чин, своје односе са силама осовине никад није градио на истинском пријатељству или уверењима што се види из немачких архива, да би завршио срамотно у емиграцији споразумом са Павелићем. Један добра тема Милан Стојадиновић у тајном архиву УДБе


Из књиге у рукопису:"Добој,-Град и регија"


Године 1533. на овом пространом подручју налазила су се само четири насеља (Градачац, Бихаћ Главица, Копривница и Модрича) са укупно 49 кућа.


На барикадама испомоћ из Српске Na barikadama ispomo Datum: 09.10.2011 19:00 Autor: Специјални извјештач Горан Маунага КОСОВСКA МИТРОВИЦA - Смјена, помоћ и подршка Србима на сјеверу Косова, који од 25. јула дежурају на 3ff9 барикадама, стигла је у суботу из Републике Српске. Двадесетак чланова бањалучког Одбора за помоћ Србима на Косову и Метохију, међу којима су и Приједорчани, Добојлије, Паљани, Билећани, стигли су носећи транспаренте "Косово је срце Србије". Представник Одбора Предраг Aдамовић рекао је за "Глас Српске" да је ово четврта посјета чланова Одбора Косову. - Претходна три пута долазили смо са материјалном помоћи и храном за јавне кухиње у јужном дијелу Косовског Поморавља. Овог пута смо одлучили да пружимо подршку нашој браћи на барикадама. Овим симболичним, али искреним гестом, желимо да покажемо да саосјећамо са Србима на Косову и да ћемо увијек бити уз њих - каже Aдамовић. Додаје да ако успију у томе да бар једног Србина одмијене макар на једно вече, да може да проведе вријеме са својом породицом, испуниће свој циљ. Испомоћ из Српске најприје је посјетила дежурне на барикади у мјесној заједници Велико Рударе. Предсједник ове мјесне заједнице Часлав Софронијевић каже да им помоћ и подршка из РС много значи. - У овим тешким данима за српски народ Косова, разне силе покушавају да нас убеде да нам мајка Србија није добра. Ми нашу мајку нећемо да мењамо, иако нас веома погађају ставови и изјаве политичара из Београда из којих се може закључити да су нас продали, да нас нема - каже Софронијевић. Послије тога Срби из Републике Српске стигли су и на барикаду на мосту у Косовској Митровици. Ту су у смјени биле жене које већ данима, послије посла, дежурају у шатору који им је једина заштита од нишанџија KFOR-а с друге стране моста, који су на кров Дома културе, поставили два митраљеска гнијезда. У великој згради до те, како тврде мјештани, недавно су смјештени и припадници специјалне јединице косовске полиције РОСУ. Ипак, као да свега тога уопште и нема, у суботу су на мосту код барикада, са сјеверне, српске стране, испраћени сватови. Представници и чланови Одбора за помоћ Србима са Космета поручили су свима да су били и да ће увијек бити уз браћу са Косова. Најавили су да ће, ако се укаже потреба, из РС стићи смјене са онолико људи колико то буде потребно. Срби на барикадама јуче су чекали састанак посредника Европске уније у дијалогу Београда и Приштине Роберта Купера са приштинским званичницима о стању на прелазима Јариње и Брњак, који је заказан за данас. Министар за Косово и Метохију Горан Богдановић разговарао је јуче у Звечану о актуелној ситуацији на сјеверу Косова са представницима локалне самоуправе са сјевера покрајине и начелником Косовско-митровичког округа Раденком Недељковићем. Косовски министар полиције Бајрам Реџепи рекао је да косовске институције у сарадњи са KFOR-ом и EULEX-ом припремају план за уклањање барикада. Кустурица Прослављени редитељ Емир Кустурица рекао је да се вриједи бори& 4000 #1090;и за Косово и Метохију, а при том не тражити дефинитивно рјешење, јер је оно, како је рекао, немогуће. - Некако ми се чини да, колико год територијално потрошено, толико вриједи да се боримо за Косово и да не тражимо дефинитивно рјешење, јер оно је немогуће. Да ли би било ваљано да се подијелимо, да ли би било боље да учинимо нешто што у рукама свјетских моћника стоји као идеја, то не знам - рекао је Кустурица за "Политику" и нагласио да се за Косово и Метохију треба борити, јер је питање митологије кључно питање опстанка једног народа.


text: 26. март (26.03) је 85. дан у години по грегоријанском календару (86. у преступној години). До краја године има још 280 дана. Догађаји 1199 — Саладин је крунисан за емира Египта. 1351 — По тридесет витезова из Француске и Енглеске су се током Рата за бретонско наслеђе борили да се одлучи ко ће владати Војводством Бретања. 1830 — Први пут је штампана Књига Мормона, свети текст покрета Светаца последњих дана. 1881 — Румунија постала краљевина, Карол I из немачке династије Хоенцолерн-Сигмаринген проглашен за краља. 1913 — После дуге опсаде и уз помоћ српске војске Бугари у Првом балканском рату освојили турски град Једрене. 1917 — У покушају да се пробију у Палестину, Британци су претрпели пораз од османске војске у првој бици за Газу. 1939 — Националистичке снаге су започеле своју последњу офанзиву у Шпанском грађанском рату, на чијем крају су контролисали скоро целу Шпанију. 1945 — После тешких борби, америчке трупе у Другом светском рату освојиле пацифичко острво Иво Џима. 1953 — Амерички микробиолог Џонас Солк објавио да је изумео вакцину против дечје парализе. 1971 — Шеик Муџибур Рахман прогласио Источни Пакистан независном државом Бангладеш. 1979 — Анвар ел Садат и Менахем Бегин су потписали мировни уговор, чиме је Египат постао прва арапска земља која је признала Израел. 1984 — Југословенски писац Бранко Ћопић, један од најплоднијих и најпопуларнијих писаца у периоду после Другог светског рата, извршио самоубиство, скоком са моста на Сави у Београду. 1992 — Бивши боксерски шампион у тешкој категорији Мајк Тајсон осуђен на шест година затвора због силовања. 1993 — Савет безбедности Уједињених нација изгласао слање 30.000 мировних трупа у Сомалију, у дотад највећој и најскупљој мировној операцији УН. 1995 — Ступио је на снагу Шенгенски споразум. 1997 — У Калифорнији на различитим местима нађено 39 слично одевених тела припадника секте Капија раја који су извршили самоубиство. 2001 — У пожару у спаваоници једне школе у Кенији живот изгубило 58 ученика, а тридесетак задобило лакше и теже опекотине. Савет безбедности УН усвојио резолуцију о слању међународних посматрача ради заштите цивила на подручју Западне Обале и Газе. 2002 — У серији земљотреса у провинцији Баглан у Авганистану погинуло око 1.000 људи. Трибунал у Хагу подигао оптужницу против бившег начелника безбедности у Главном штабу Војске Републике Српске Љубише Беаре, за геноцид и друге злочине у Сребреници, у јулу 1995. Беара се предао српским властима 9. октобра 2004. и потом изручен том суду. 2003 — Светска трговинска организација саопштила да су америчке челичане повећањем цена производа кршиле правила те организације. Повећање цена америчка тешка индустрија правдала заштитом од стране конкуренције. Рођења 1874 — Роберт Фрост, амерички писац. (прем. 1963) 1892 — Синиша Станковић, српски биолог и политичар. (прем. 1974) 1893 — Палмиро Тољати, италијански политичар, дугогодишњи вођа Комунистичке партије Италије. (прем. 1964) 1901 — Лазар Личеноски, македонски сликар. (прем. 1964) 1904 — Емилио Фернандез, мексички редитељ, глумац и сценариста. (прем. 1986) 1911 — Тенеси Вилијамс, амерички књижевник и драматург. (прем. 1983) 1928 — Милорад Мишковић, српски балетски играч и кореограф. (прем. 2013) 1931 — Ленард Нимој, амерички глумац, редитељ, писац, музичар и фотограф. (прем. 2015) 1934 — Алан Аркин, амерички глумац, редитељ и сценариста. (прем. 2023) 1940 — Џејмс Кан, амерички глумац. (прем. 2022) 1941 — Ричард Докинс, британски етолог, еволутивни биолог и писац. 1941 — Благоје Јастребић, српски књижевник, критичар и есејиста. (прем. 1979) 1944 — Дајана Рос, америчка музичарка, глумица и музичка продуценткиња. 1948 — Стивен Тајлер, амерички музичар и глумац, најпознатији као певач групе -{Aerosmith}-. 1950 — Мартин Шорт, канадско-амерички глумац, комичар, певач и сценариста. 1951 — Карл Виман, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (2001). 1960 — Џенифер Греј, америчка глумица. 1962 — Џон Стоктон, амерички кошаркаш. 1963 — Драгица Ђурић, српска рукометашица и рукометна тренеркиња. 1964 — Илија Најдоски, македонски фудбалер. 1966 — Мајкл Империоли, италијанско-амерички глумац, сценариста и редитељ. 1971 — Рене Стабс, аустралијска тенисерка. 1972 — Лесли Ман, америчка глумица. 1973 — Ивица Краљ, српски фудбалски голман. 1973 — Лари Пејџ, амерички информатичар и предузетник. 1974 — Тарибо Вест, нигеријски фудбалер. 1976 — Иван Лапчевић, српски рукометаш. 1978 — Сандра Ромејн, румунска порнографска глумица. 1982 — Христина Поповић, српска глумица. 1984 — Силвија Недељковић, српска певачица. 1984 — Тијана Стајшић, српски модел, Мис Југославије (2002). 1985 — Кира Најтли, енглеска глумица. 1988 — Марко Јовановић, српски фудбалер. Смрти 1827 — Лудвиг ван Бетовен, немачки композитор. (рођ. 1770) 1892 — Волт Волтер Витмен, амерички писац. (рођ. 1819) 1923 — Сара Бернар, француска глумица. (рођ. 1844) 1924 — Едуард Херцог, први старокатолички бискуп Швајцарске. (рођ. 1841) 1940 — Спиридон Луис, грчки маратонац, победник на Првим модерним олимпијским играма 1896. године (рођ. 1873). 1969 — Рене Гијо је био француски писац за децу. (рођ. 1900) 1973 — Ноел Кауард, енглески писац, глумац и певач. (рођ. 1899) 1984 — Бранко Ћопић, југословенски писац. (рођ. 1915) 1993 — Ташко Начић, позоришни и филмски глумац. (рођ. 1934) 1993 — Рубен Фајн, доктор психологије и велики шахиста (рођ. 1914) 1995 — Изи-И, амерички репер. (рођ. 1963) 1996 — Дејвид Пакард, компјутерски магнат, суоснивач компаније "Хјулит-Пакард". (рођ. 1912) 2004 — Бранко Булатовић, генерални секретар Фудбалског савеза Србије и Црне Горе (рођ. 1951) 2004 — Љубиша Љуба Спајић, фудбалер "Црвене звезде", репрезентативац.(рођ. 1926) 2005 — Драгољуб Милосављевић - Гула, позоришни, филмски и ТВ глумац. (рођ. 1923) 2016 — Маринко Маџгаљ, позоришни, филмски и ТВ глумац. (рођ. 1978) 2020 — Раде Михаљчић, српски историчар, универзитетски професор и члан Академије наука и умјетности Републике Српске (рођ. 1937) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог Никифора - патријарха цариградског Свету мученицу Христину Персијанку Свештеномученика Публија Референце 326


Поштовани родитељи и ђаци,


Арканзас Број становника Навигација: Број становника / Земље / Сједињене Америчке Државе (САД) / Административне јединице / Арканзас Арканзас · Број становника Питање: Колики је број становника у Арканзас региону? Одговор: Арканзас (Arkansas), Сједињене Америчке Државе (САД) (главни град: Little Rock) - последњи познати број становника је ≈ 2 966 400 (година 2014). Ово је 0.929% од укупног броја становника Сједињене Америчке Државе (САД) државе. У истој години, густина насељености за Арканзас регион је 22 особа по км2. Ако би стопа раста становништва остала иста као у периоду 2010-2014 (+0.43%/година), број становника за Арканзас регион у 2020. години би био: 3 043 687*. ГПС координате: 35.20105, -91.8318334 Арканзас на мапи густине градова и насељености


Вејвода: Неочекивана грешка Париза на обележавању 100 година примирја


Просо за косу: предности и употреба Просо је житарица богата протеинима, витаминима и минералима који могу помоћи у јачању и побољшању изгледа косе и спречавању губитка косе. Да видимо какве су предности просо за косу и како да је узмемо за јаку, здраву и сјајну косу. Предности просо за косу Просо (ботанички назив Паницум милиацеум, Л.) је годишња зељаста биљка која припада породици Граминеае. То је житарица која се углавном користи за исхрану људи и животиња, јер је богата скробом добар извор енергије за тело . Поред угљених хидрата, просо обезбеђује добар протеин (садржи око 11 грама протеина на 100 грама): као и сва житарице, просо је такође слабо у неким есенцијалним аминокиселинама, па се препоручује да се конзумира у комбинацији са махунаркама за побољшање асимилација протеина . За разлику од пшенице и других житарица, просо је без глутена па је његова потрошња такође индицирана и за целијакије. Просо такође садржи бројне минерале и витамине, посебно из групе Б, која може да помогне очувању здраве косе ; у ствари, чини се да супстанце које се налазе у просоју могу помоћи да се ојача коса и да се спречи њено опадање. Из тог разлога, просо је укључено у састав бројних дијететских суплемената чији се унос препоручује у случају губитка косе и прорјеђивања, стањивања косе и крајева. Миле за љепоту косе: како и када га узети Као што смо видјели, просо се може сматрати природним лијеком корисним у случају прорјеђивања и стањивања косе како би се ојачала и преструктурирала коса и борила се против њеног пада: у случају слабе косе или прекомјерног губитка косе могуће је прибјећи уносу косе. просо као храна или као додатак исхрани . Да би ојачали косу, на пример током сезонских промена или посебно стресних периода, можемо да додамо просо у нашу исхрану, конзумирамо је три или више пута недељно. Рецепти на бази просо су многобројни: у ствари, просо можемо конзумирати у јухама, у јухама, у јухама, у салатама или у облику месних округлица или пак пржено поврће. Захваљујући дискретном уносу протеина, просо је одлична храна за вегетаријанце и вегане, а пошто је природно без глутена, погодна је и за људе са целијакијом. Алтернативно, могуће је узети додатак на бази просоа, који је доступан у биљној медицини, који садржи и друге супстанце осим екстракта сјеменки проса, које побољшавају благотворан учинак производа. Просо и друга средства за губитак косе током промене сезоне


text: БАЊАЛУКА, 24. АВГУСТА /СРНА/ - Премијер Републике Српске /РС/ Милорад Додик оцијенио је да је позив предсједавајућег Предсједништва БиХ Сулејмана Тихића Србима да напусте БиХ неодговоран и скандалозан чин и представља најгори вид говора мржње и шовинизма, који ће изазвати додатне тензије и БиХ прије одвести у прошлост, него на пут ка Европи. "Тихић добро зна, али с циљем добијања јефтиних политичких поена игнорише чињеницу да је српски народ један од конститутивних народа у БиХ и да полаже исто право на БиХ и живот у њој као и други народи", наводи Додик. Премијер РС истиче да је Тихићев позив Србима да напусте своја вјековна огњишта - позив на нетолеранцију и искључивост, што није чудно, јер овакве изјаве представљају само мали дио сличних, преовладавајућих гласова који свакодневно долазе из ФБиХ, а усмјерени су ка негирању РС и права једног конститутивног народа да у својој земљи, у складу са најзначајнијим међународним документима, међу којима је и Дејтонски споразум, организује свој живот на начин на који сматра да је потребно. "Тихићев покушај да своје намјере прикрије тзв. великосрпском идејом, коју нам импутира, је провидан. У РС нема острашћености нити концепта велике Србије и ријеч је о депласираној причи коју Тихић и његови истомошљеници користе с циљем реализације својих познатих политичких циљева", наводи Додик. Предсједник Владе РС додаје да Тихић не може или неће да схвати да је цијела прича о одржавању референдума проузрокована управо искључивим ставовима политичких кругова из ФБиХ, који упорно и константно негирају РС и залажу се за њено укидање како би остварили мајоризацију једног народа над осталима у БиХ, а таква је политика довела и до протеклог крвавог рата у БиХ. "У Тихићевим изјавама јасно се препознаје исламско-бошњачка концепција која БиХ сматра својим ексклузивним правом. Власничке књиге говоре другачије и спреман сам му послати копије да их прегледа ако нема другог посла", додао је премијер РС. Додик истиче да РС неће дозволити да буде монета за поткусуривање Тихићу и сличнима, који би да преко ње лијече своје фрустрације и остваре своје нездраве и нереалне амбиције да из БиХ истјерају цијели један народ. "По ко зна који пут, још једном поручујем Тихићу и свима који дијеле његове политичке ставове да се РС залаже за заједничку државу БиХ и њен улазак у Европску унију, али за БиХ у којој ће РС, у складу са Уставом и Дејтонским споразумом, бити јасно позиционирана као равноправан партнер у свим интегративним процесима", поручио је Додик. Премијер РС истиче да је једини начин да БиХ буде одржива и функционална држава потпуно уважавање потреба свих народа који живе у њој и рјешавање проблема на бази договора и потпуног разумијевања и уважавања. "У супротном, РС ће знати да изабере свој пут" - наводи предсједник Владе РС Милорад Додик.


СВЕТИ ПЕТАР ЦЕТИЊСКИ "ЗМИЈУ У ЊЕДРА НЕ ПУШТАЈТЕ!" о масонерији и француској револуцији, из часописа Митрополије Црногорско-приморске "Светигора" __________________________________________________ Кад jе у оно давно вриjеме силна руска царевина 1813. године потукла гордог и охолог Наполеона код Москве и када jе некада моћна француска воjска у паници почела да бjежи од силе руске, св. Петар Цетињски, велики неприjатељ Наполеонове политике, jе одмах написао jедну интересантну, поучну а и данас посебно актуелну прокламациjу народу црногорском и брдском. У њоj jе поред позива на оружjе за ослобођење Боке, Владика црногорски изнио и своjе jасне ставове о jедном великом и надолазећем злу - злу масонериjе. Тако jе св. Петар jош давне 1813. године упозорио Црну Гору на ово кукавичиjе jаjе у златно увиjеноj амбалажи коjе се нарочито данас Црноj Гори и читавом човjечанству перфидно подмеће али и крваво намеће као нешто позитивно и у циjелом свиjету општеприхваћено. Зато послушаjмо овог светог ловћенског пророка коjи у оно давно вриjеме написа следеће риjечи: "Петар, Божиjом милошћу православни митрополит Црногорски, Скендериjе и Приморjа и рускога царскога ордена светога Александра Невског каваљер. Благородниjема и поштениjема сердарима, воjводама, барjактарима и другиjема главарима и старjешинама и свему храбром народу црногорскоме и брдскоме, у Господа здравствовати и радовати се. Познато jе вашиjем благородствима, и теби, љубезни народе, како jе већ наступила седма година од када су Французи погорели Бокешку провинциjу и како су они с почетка нама страшно приjетили да се отечество наше унаприjед неће називати Црна него Црвена, то ће рећи крвљу нашом обливена Гор 16a3 1072;. Они би то и учинили по своjству њихове злоће, будући су наjприjе окаљали своjе руке у крви законитога краља и краљевске фамилиjе и основали на темељу безбожjа своjе jакобинско-фрамасонско правитељство, али благодарећи Богу ниjесу то могли учинити: Прво, по томе, што ниjесу међу нама нашли издаjниках jакобинскога духа, коjи би им путеве отворили и человође били као што су налазили на много мjеста за несрећу своjих народа међу коjима су они издајници били. Друго, што смо ми становити договор учинили иа Мирцу у цркви храма светога великомученика Георгиjа, када смо генералу Мармону на састанак били, да умремо при нашоj вjери и слободи с оружjем у рукама славно, и да се никад под њихову власт живи не предамо. Треће, што су они видjели пребивалишта наша утврђена каменитиjем горама, и не само jедну Црну Гору, него многе горе коjе се не боjе бомбе ни лубарде, и што су наше краишнике при сваком движењу њихове воjске находили справне и готове к боjу на своjима границама, а навлашито кад су њихов 3ffa а три генерала са три тисуће и више воjске ударили на комун Браjиће, тада су они познали колико би их скупо коштало док би Црну Гору освоjили. А четврто, што славни народ од Шпање Божиjим промислом и благовољењем, побуђен љубављу к отечеству и к своjему законитоме краљу, одведен вjероломним Наполеоном у Франциjу, свргнувши jарам француски подиже неустрашивим духом мужества своjе оружjе против онога свеопштег роду човjечанскоме неприjатеља и возмутитеља Европе. По овиjем дакле узроцима, не могући они нечестивци успjети у своjим предузећима, ниjесу се постидjели претстављати нама толике милости и награде од њиховог цара, ако ми његово покровитељство заиштемо и ако његова конзула међу нама прихватимо мислећи да ми као горски иарод нећемо разумjети: jер то ће рећи да сами себе своjима рукама синџир на грло ставимо и да змиjу у наша њедра пустимо. Но будући су и на сва претстављења добили како усмено тако и писмено противни одговор, ниjе им остало друго него чрез посредство мира прекратити смутњу коjа се бjеше међу наше краjишнике и њихове солдате около Котора започела, боjећи се да не бисмо и Бокешки народ против њих узбунили. И тако смо с ђенералом Бертраном на кондициjе мир учинили и с ђенералом Готиjеом потврдили до заповиjеди коjу бисмо имали од нашега цара. Но што искаше ђенерал Бертнар да му предаjемо њихове људе у наша мjеста добjежале, то ниjесмо примили; и зато jе њихов цар толико расрђен био, да jе говорио не само да ће нас огњу и мачу предати, него да ће и горе и планине наше сажећи. Али се ниjе надао да ће из Русиjе главом без обзира бjежати, оставивши пространа московска, смоленска и литванска поља посиjана костима своjих воjника, и да ће своjе високоумно надмено намjерење о осваjању Русиjе и циjелога свиjета наћи закопано под пепелом московским. Из овога свега, љубазна браћо, jасно видjети можете што су они тирани мислили од нас учинити и што би учинили да су силе имали; а сваки дан гледате што чине од браће наше примораца, и по томе расудити можете колико би ваш народ у свиjету несрећан био, да ниjе свеблаги Бог благословио оружjе великога Александра, милостиваго покровитеља. Тога ради принесимо сви и приносите непрестано свеблагоме Богу благодарење и славу, коjи jе даровао своjему помазанику Александру крепост и силу на истребљење тмачислене воjске крволочнога Наполеона, љутога и непримиримога неприjатеља човjечанства. А при томе споменимо и друге дужности наше, коjе нас позиваjу у садашње од самога Бога послано вриjеме на витешка воjничка дjела, да не останемо између осталих народа наjзадњи, него да тjерамо опште неприjатеље из нашега краjа, када их по мору и по суву тjера и биjе сила руска, инглешка, ћесарова и шпањолска. Приготовите се дакле, jунаци, с природним духом храбрости на витешки оваj подвиг да, призвавши Бога на помоћ, што скориjе ступимо у Бокешку 4000 провинциjу под славодобитним барjаком великога Александра, милостива покровитеља нашега. Дано у резиденциjи иашоj на Цетињу, августа 27. 1813. године. Петар Петровић Ове риjечи, риjечи златне и благодатне, су прве риjечи jедног светог човjека у нашем народу у коjима се jасно осуђуjе зло масонериjе. Њима jе њихов писац, св. Петар и првиjенац и претеча у борби против овог зла у народу српскоме. Преко њих се баца и сасвим ново свjетло на jедну од великих прекретница у историjи свиjета - Француску буржоаску револуциjу, коjа jе за св. Петра и сваког здравомислећег човjека била и остала jедно велико jакобинско-фрамасонско безбожно зло коjе jе, покриваjући се медно-слатким паролама (као уосталом и свака безбожна револуциjа) слободе, правде и jеднакости прогутало стотине хиљада људи заjедно са краљем, краљицом и скоро читавим племством Француске, и оставило "отров своjе адске душе" да до данас хара свиjетом, увиjек под видом "нових поредака", од коjих нека нас сачува Господ молитвама св. Петра Цетињског. монах Петар


Позивање: шта је то и 7 начина да га схватите - Живот - 2019 Шта је позив и како га разумети С обзиром на разноликост професија које постоје у свијету, тешко је одабрати ону која одговара одређеној особи. Али, то је неопходно, јер цео цео зивот зависити од исправне одлуке. Пошто деца ретко размишљају о таквим стварима, родитељи им прво кажу о избору будуће професије. Онда наставници у школи. Ако направе грешку, онда особа сама покушава да схвати свој позив. И ове претраге могу да трају до краја живота. Посебно, у случају свестраности природе, која гура у свим правцима. То не даје прилику да се задржимо на једној ствари. Али, постоје бројне технике које ће вам помоћи да разумете свој позив. О њима ће се даље расправљати. Шта је позив? Позив је способност особе да се бави једном или другом врстом активности. Како кажу "шта је душа". Ако погодите са избором ваше будуће специјалности, можете постићи највећи раст овог заната. Будући да животи већине људи зависе од запослења, разумјети свој позив је осигурати своју будућност. Главна ствар није да се помијеша ова ријеч с уско повезаном "дестинацијом", која означава животну мисију особе која му је повјерена одозго. Често се дешава да се сврха особе и звања поклапају, онда живот стиче посебну засићеност и сјај. У другим случајевима, свијет додјељује људима различите улоге него што би хтјели. Али то не омета остваривање њихових способности, само у мало другачијој форми. На пример, као хоби или хоби. Особа треба да одговори на питање "шта је мој позив". У супротном, он то можда никада неће разумети, плутају и не схватају какав би занимљив живот могао имати. Како разумети свој позив За разлику од дестинације која има свети карактер, позив је прилично прагматични концепт. Може се одредити унутрашњим стварањима особе, његовом генетиком, одгојем и низом других фактора. Да се не упетљате у интроспекцију, препоручујемо да прочитате неке једноставне савете о томе како разумети свој позив. Главно је знати да је свака особа има. Само је један лакше видети, док су други тежи. Анализирајте своје интересе Добар начин да дефинишете свој позив је да схватите шта волите да радите. Требало би да слушате свој унутрашњи глас. Слушајте га и исправно интерпретирајте упите. За то морате разумети да у свакодневним пословима не изазива осјећај лијености. Шта је душа? Из онога што тело производи хормоне среће. Уосталом, радећи ствари које волите, можете постићи више него у било којој другој професији. Није неуобичајено да хоби постане циљ живота, замјењујући рутински рад и чак доносећи много више новца. Критички процијените своје способности Покушавајући сазнати ваш позив, веома је важно да повучете јасну линију између "желим" и "могу". Можда неко жели да буде фудбалер, али је јадан од детињства. Наравно, то га неће спречити да игра за себе. Али, наравно, неће га одвести у велике лиге. Други цео живот добијају од својих комшија како свирају на дедином клавиру, а да никада не излазе на велику сцену. Чак и ако нема могућности да уради оно што волиш, не треба очајавати. Уосталом, врло често особа нема једну, већ неколико склоности. А међу њима је да изабере ону која се најбоље испостави. Пресавијте меркантилним духом При избору будуће професије, финансијска одрживост рада игра значајну улогу. Људи траже звање не тамо где је занимљивије, већ где је профитабилније. А онда су се цијелог живота бавили невољеним послом, у неугодном уреду, са неугодним запосленицима. Да бисте то избегли, препоручљиво је да планирате своју будућност не само у смислу зараде, већ и својих преференција. Довољно је да се особа замисли, чак и неко вријеме, да буде веома богата и независна. И онда анализирајте шта би он волио да уради да има све. Можда мисли које у том тренутку долазе на памет и биће кључ за рјешавање овог проблема. Разговарајте са другима Искрен разговор са породицом или пријатељима такође помаже да боље схватите себе. Они не кажу да су више видљиви извана. Највјероватније ће обратити пажњу на детаље о којима особа није ни размишљала. Рођаци наших страсти у детињству могу бити посебно корисни. Пошто је у овом периоду живота најискренији. Неко је волио да помогне тати у гаражи, још једну маму у башти, а трећи и деда брину о кућним љубимцима. Можда у овим дјечијим студијама полаже и будући избор инжењера, агронома или ветеринара. Проширите своје знање о професијама Понекад су потешкоће у проналажењу њиховог позива повезане са ниским нивоом људског знања. Он једноставно нема потребне информације за избор. Често, када дође до једног посла, запослени се постепено обучава у потпуно другом правцу. Једноставно, особа није знала да постоји такав специјалитет који ће му помоћи да се у потпуности реализује. Најважније је да за добијање таквих информација нису потребни посебни трошкови. Довољно је претраживати Интернет, читати књиге или гледати тематске документарне програме. Схватите наше добро Пошто је човек друштвени феномен, његов позив се не може посматрати одвојено од друштва. На крају, чак и на ухо, ова реч звучи као нешто племенито и неопходно. Штавише, кроз добробит других, особа повећава своју личну важност и свијест. Дакле, корист је обострана. Према принципу компетентног запошљавања. У почетку, није толико важно како послодавац може бити користан за подносиоца представке, а најважније је да подносилац пријаве може да користи компанију. Главни траг у овом случају могу бити захтјеви других. На које се врсте упутстава најчешће примјењују. Можда је то управо наша главна одлика. Запамти своје идоле Свако од нас има људе које бисмо волели да будемо. Примјери из стварног живота или омиљени филмски ликови, карактери књига итд. Вреди размислити о питању које их све уједињује. Шта је професија и начин живота? Заиста, такви идоли су често неиспуњени сан о нама самима. Највјероватније, наш позив може бити управо у њиховој врсти активности. Погледали смо начине да схватимо ваш позив. Можда су много више. Али чак и наведених седам трикова може помоћи свима да дубље схвате себе и своје таленте. Боље је користити све ове савете, а затим одабрати најчешће савете. Погледајте видео: Kako da naučite psa da dolazi na poziv - 2017 (Новембар 2019). Где ићи са девојком - 7 места за савршен спој 10 најбољих савјета за сретан живот Како запамтити прошли живот: учинковите начине Copyright 2019 \_ Нема депресије \_ Шта је позив и како га разумети


text: Апликације у хибернацији: Нова опција за андроиде - 22.01.2021, Sputnik Србија https://rs.sputniknews.com/20210122/aplikacije-u-hibernaciji-nova-opcija-za-androide-1124440179.html Тим АОСП девелопера (АОSP – Android Open Source Project) ради на опцији за aндроид оперативни систем коју назвају "хибернација", која ће моћи да смањује... 22.01.2021, Sputnik Србија наука, андроид, смартфон, друштво 22:50 22.01.2021 (Освежено: 03:12 26.08.2021) Како функционише "хибернација"? Када корисник пожели да пошаље неку апликацију у хибернацију, њена кеш меморија ће бити очишћена, чиме ће бити ослобођен додатни прoстор у меморији телефона. Апликација неће бити обрисана са уређаја. Програмери су осмислили начин компресије података којим се смањује меморијски простор који она користи (уз већ поменуто брисање кеш меморије). Апликација би касније могла да се "декомпресује", односно пробуди из хибернације када корисник пожели да настави да је користи, пише ГСМ Арена. Ова корисна опција је тренутно у раној фази развоја, али би могла да постане део будућег 12. Издања оперативног система Андроид (иако се још увек не зна тачан датум када би он могао да постане доступан корисницима), преносе Независне.


Рјабков: Упозоравамо вруће главе у САД-у да не крећу путем војног сценарија у Венецуели Преузмите краћи линк http://vostok.rs/index.php?option=n&idnovost=116513 фото: © Михаил ФРОЛОВ / kp.ru Русија упозорава „вруће главе“ у САД на војни сценарио у Венецуели, рекао је заменик шефа дипломатије Русије Сергеј Рјабков. „Без обзира на борбу против власти у Каракасу, чак и Владе у Латинској Америци, које су највећи критичари Каракаса, искључују опцију војне интервенције у Венецуели. Покушај употребе војне силе имао би катастрофални развој“, додао је он. „Упозоравамо вруће главе у Вашингтону да не крећу тим путем“, закључио је он. Амерички председник Доналд Трамп је изјављивао раније да је „војна опција" у случају Венецуеле и даље на столу. Трампова администрација је до сада увела неколико рунди санкција против Венецуеле.


Македонски језик споран за Бугарску и за грчку опозицију


Milov bukvar Насловна Поглед Милов буквар Јачање десничарских партија, неретко и победе на изборима у европским државама, недвосмислено показују стремљења народа и држава, некадашњих држава, које су припојене данашњим, да очувају своју самобитност и посебност, како у етничком, тако и у културно историјском смислу. Фламанци и Валонци нису Белгијанци, Корзиканци нису Французи, Баскијци и Каталонци нису Шпанци, Шкоти нису Енглези... Али, зато, Белоруси су Руси и то са поносом истичу, исто горљиво како то раде у Доњецкој Републици и на Криму. Једном речју, сви имају потребу да докажу и покажу свету ко су и ко су им били преци. За разлику од набројаних, на светској мапи постоји једна европска државица, невидљива без испомагања лупом, у којој власт ево више од деценију отцепљења од сопствене памети покушава да докаже да је оно што никада није била. Лако је погодити да се ради о несрећној Црној Гори, коју ни једно зло не може заобићи. Ако је не нападају светски завојевачи, ако је не гази империјалистичка чизма, онда је гази сопствена власт, која је понижава и срамоти грђе и срамотније од било кога. Таман када здрав људски мозак помисли да нема више тога блата кроз које Милова администрација и удбаши нису провукли име, част, понос и историју Црне Горе, однарођена и одрођена власт доказује нам да пропаст ове несрећне државе има дупло дно. После покушаја укидања српског националног писма Ћирилице, којим се служи више од 75 процената становништва и наметања туђег писма Латинице, као обавезног, Милов криминални режим почео је давно почето скрнављење Граматике српског језика, лингвистичко фонетске Библије, коју признаје васколики писмени свет. На згражавање огромне већине, после завршетка првог тромесечја, ђаке прваке у Црној Гори сачекао је буквар изненађења, који ће у лингвистичко фонетским оквирима остати упамћен као највећа написана будалаштина. Са два инвалидна слова, која да су ишта вредела давно би их узели Његош, Марко Миљанов, бројни песници и књижевни ствараоци, муче се и ломе језик мучени учитељи, родитељи не знају да објасне и изговоре, јер се први пут сретају са њима, а збуњена и слуђена деца гледају и чуде се том јединственом театру апсурда, где се не зна ко је луд, а ко збуњен. То што једино Мило и академици правилно акцентују и изговарају та два накарадна слова, не треба да чуди, имајући у виду њихов ванредни дар за учењем страних језика, јер је и овај, који је наметнут црногорским првацима и стран и неразумљив. После жестоке реакције и претњи са свих страна да ни учитељи неће да предају нешто што не разумеју, да ће родитељи исписати децу из школа, да ће се иселити из државе,завладала је паника у ,,породици“, која је суочена са плебисцитарним народним револтом, почела да прети и уцењује, како једино и зна и како влада оволико деценија. Труст мозгова и мазгова, који покушава да осакати српски језик и правопис, изгубио је из вида чињеницу да има доста оних који су прозрели њихову подвалу да дијалекатска норма није исто што и стандардно језичка, која легитимише један језик и једно писмо да буду међународно признати. Пошто су два наопака слова из домена дијалекатске норме, она никада не могу и не треба да буду употребљена у школама, институцијама, администрацији и медијима, што значи да то може бити само усмени облик споразумевања чобанина и чобанице (којих на жалост готово више и нема) и ретких разговора са бабом и дедом, уколико су још живи. Нико нормалан и паметан тако неће причати, а камо ли наметнути деци да говоре тим накарадним језиком. Због свега наведеног,уз помоћ овог медија, желим јавно да питам власника свега видљивог и невидљивог у Црној Гори и његове дукљанске сатрапе да ми одговоре на следећа питања: Зашто, кад сте ангажовали оног Хрвата и оног муслимана да вам праве ту вашу граматику, нисте оставили на миру оних Вукових и наших 30 слова, лепо измислите поред ова два још једно десет и споразумевајте се димним сигналима, прстима или препишите Брајеву азбуку и прогласите је националним писмом, слепци слепачки?! Која је чувена књига написана на вашем језику и зашто преводите књиге написане на српском језику? Бојите ли се Бога, ако немате страх од људи и плашите ли се да ће због муцања недужних првачића муцати ваши унуци и праунуци ? Говорите ли у вашим скромним вилама, са својим укућанима, тим језиком или је ваше обраћање сведено само на разговор са послугом? Имате ли представу у какве ће интелектуалне громаде израсти ђаци, који буду образовани на оваквом језику или желите да их све сведете на ваш интелектуални ниво дипломираних чобана са купљеним факултетским, магистарским и докторским титулама на газдином факултету? Каквој ће поспрди и подсмеху бити изложени они, који своје школовање наставе на надалеко чувеном и признатом Београдском универзитету, или на Загребачком свеучилишту, Сарајевском и Љубљанском универзитету...? А заправо све се може свести на једно питање : Да ли сте, бандо неписмена, свесни да ћете, својом непромишљеном секташком одлуком трајно интелектуално обогаљити више генерација ђака у Црној Гори, која ће остати у подруму, у мрклом мраку, у мемли незнања и неукости, ограничена и оивичена на један микропростор, где је сваки излазак из истог сличан изласку дрвеног чамца на узбуркани ледени океан ? Давно су наши преци рекли да је ћоравом џаба намигивати,а глувом шапутати, против зла и насиља над децом и здравим разумом у Црној Гори мора се устати. Преживео је наш народ много зла, Мило и његова клика су само једно од њих и њихово ће се ускоро звати јуче. Пошто је одлука о скрнављењу језика политичка и одбрана истога мора бити политичка, а народ ће се, сви су изгледи, лако прикључити. Мора се кренути одмах и без одлагања у мирне грађанске протесте, заштитити просветни кадар од шиканирања и претњи и појачати медијску кампању против силоватеља језика, писма и здравог разума. Значи, ево још једне колосалне и стопостотне шансе лидерима опозиције да великом вођи дају гол кроз ноге и покажу му да себе може понижавати колико хоће, али да Црну Гору и њене грађане више неће моћи. Поштована господо Мандићу, Медојевићу, Вуксановићу, Кривокапићу и Бечићу, нека вам у разрешењу дилеме да ли давати или ускратити легитимитет Скупштини Црне Горе, да ли се борити да нам деца не буду интелектуално и језички обогаљена за цео живот,буде на уму изјава учитељице из Бара Милене Зорановић, модерне српске хероине 21.века, која је, на претње да ће изгубити посао јер пише и учи децу Ћирилици, одговорила газди и дукљанским академицима да ,,између хљеба и Ћирилице, увијек бира Ћирилицу“! Ако вас је страх, а надам се да није, устаните против тираније и заштитите углед образовних институција земље, која је изнедрила толико умних глава, да је, у односу на број становника , сигурно у самом светском врху. Очи свих нас, који смо рођени на том простору од Проклетија до сињега мора, упрте су у вас, а водите рачуна и да вас гледају Његош, Марко Миљанов, Свети Петар Цетињски и остали витезови писане и изговорене речи, који су 30, а не 32, слова чували као очи своје и поносно их показивали свету. Djikan 12 децембар, 2016 at 15:51 Jel’ oni to ozbiljno!? Ludje je to, nacisto osteceno. Dukljeski retardi. Kozo.....! cvorak 12 децембар, 2016 at 16:21 Dobro se sjecam situacija kada je ova fukara koja sada insistira na „c“ i drugim arhaicnim glasovima meni licno govorila da te glasove treba da izbacim iz upotrebe jer je to primitivno i zaostalo. E sad ja izdrzah decenije i ne promijenih, jer sam neprilagodljiv, i nepovodljiv, al sada zbog njih moram da promijenim, jer sam svoj. Oni se naginju kako vjetar duva, kazu to je sposobnost, to je pametno. Nek se nose sa njihovom pamecu i sposobnostima. Анонимни 12 децембар, 2016 at 18:20 đukanderov bukvar dajte penzionerima s titulama prof. dr.


text: Hljeb u Sloveniji zarađuje sve više radnika iz BiH Хљеб у Словенији зарађује све више радника из БиХ 19.12.2017 14:25 | Анита Јанковић Речевић Бањалука - Веће плате и бољи услови рада већ годинама су разлог све већег одласка грађана БиХ у иностранство, а да је ситуација алармантна показују најновији подаци Агенције за рад и запошљавање БиХ према којима је за десет мјесеци ове године само у Словенију отишло око 75 одсто више радника него цијеле прошле године. Посредством Агенције, радни однос у Словенији и Њемачкој од 2013. године до краја октобра ове године засновало је 21.435 радника из БиХ, а само у овој години њих 8.848 је трбухом за крухом отишло у ове двије земље Европске уније. - Споразумом између Савјета министара БиХ и Владе Словеније о запошљавању држављана БиХ у тој земљи лани је запослено 4.778 радника, док је за десет мјесеци ове године посао у Словенији пронашло 8.132 наших људи, што је више за 3.354 особе - наведено је у извјештају Агенције за рад који је упућен у парламентарну процедуру. У овом документу стоји да су предузећа из ове бивше југословенске земље у БиХ највише тражила возаче свих категорија, вариоце, зидаре, електричаре, армираче, тесаре, електроинсталатере и браваре. - Посао у Њемачкој посредством Агенције до краја новембра нашло је 716 медицинских радника, што је за 363 особе мање него у читавој прошлој години - наведено је извјештају Агенције уз подсјећање да је од 2013. до новембра ове године у Њемачкој запослено 3.317 медицинара из БиХ. БиХ има и споразум о привременом запошљавању својих држављана у Србији, али до сада није било захтјева за овај вид сарадње. Уговор о запошљавању радника потписан је и са Катаром, а у току је регулисање процедура за примјену овог споразума. Директор Агенције за посредовање при запошљавању "Спектар" Мирослав Вукајловић каже да радници из БиХ највише бирају Словенију, јер та држава има добро уређене односе за радно и социјално збрињавање. - Словенија је прва адреса нашим људима јер одатле имају шансу за запослење у другим државама - рекао је Вукајловић. Он је истакао да разлог одлива радника из БиХ није недостатак посла, јер посла има и у РС и ФБиХ. - Миграције су постале тренд, како код нас тако и у другим земљама. Људи одлазе и због бољих услова живота у иностранству, већих плата и бољих шанси за напредак у каријери - каже Вукајловић. Извршни директор Удружења економиста РС SWOT Саша Грабовац каже да су посљедице одлива радне снаге већ видљиве у РС и БиХ, те да ће се у будућности интензивирати. - Привредници одбијају наруџбе јер већ сада на тржишту немају кога да запосле. Посљедице ће бити видљиве у смањењу индустријске производње - рекао је Грабовац. Истакао је да је овај проблем актуелан у протекле двије деценије и да нема краткорочних мјера које могу донијети рјешење. - Једини начин да се спријечи одлазак радника је развој привреде и повећање плата. Треба развијати оне привредне гране које остварују додатну вриједност као што је извоз софтвера, а не текстилна индустрија. Потребно је стабилизовати и политичке прилике јер све чешће одлазе и људи у зрелим година, са добрим друштвеним и економским статусом, у потрази за бољом будућношћу своје дјеце - закључио је Грабовац. Нови споразуми Агенција за рад и запошљавање БиХ наводи да су иницирани преговори и да је у току закључивање споразума о запошљавању радника из БиХ са још неколико европских земаља. - Иницирани су преговори са Русијом, Турском, Мађарском, Хрватском, Црном Гором и Македонијом - наведено је у овом документу.


Ja мислим да би требало да инсистирамо на ћирилици и ја би заговарала искључиво ћирилицу али не зато што имам нешто против латинице (на крају крајева и ја је некад користим) већ зато што примећујем да се ћирилица све мање користи! Зато баталимо те фразе наша је и ћирилица и латиница, треба користити и једно и друго, нема везе ако користиш латиницу и даље си Србин и сличне ствари... Окрените се око себе у граду, скоро на свим излозима је латиница, кад су у питању нека обавештења по фирмама, продавницама, банкама...итд, сва су писана и штампана латиницом, ретко да видим ћирилицу и то ме ужасно нервира! Све мислимо као, нема везе, МА ИМА ВЕЗЕ, људи, нестаће ћирилица као да је никада нисмо ни имали! Не разумем зашто и на нашим производима назив мора да буде на латиници, на пример шта фали да на тетрапаку млека пише МЛЕКО ћирилицом, или СМОКИ, или СИМЧЕ, или ВИТАЛ уље... и слично, што, да није можда због великог извоза наших производа у земље запада? Е рецимо ту ме одушевљавају Руси, или Бугари, боли их уво, користе своје писмо свуда и крај, ко разуме, разуме! Ја у последњ& 4000 #1077; време из принципа кад ми се деси да напишем нешто латиницом, поцепам или избришем и почнем поново да пишем ћирилицом то исто! Једноставно не могу да поднесем како ћирилица на моје очи нестаје јер су нас тако деценијама и учили! Зато би ја у школама инсистирала искључиво на ћирилици, а латиницу би провукла чисто да се научи , да се зна , због компјутера, због енглеског и других језика. Користила би се само на часовима страних језика! Ја знам да ће сад многи скочити на мене, али ја знам да је у дубини душе то осећање код њих зато што су навикли годинама да пишу само латиницом и тешко им је да пређу на ћирилицу па се зато теше са тим "немам ништа против латинице, треба је користити исто ко и ћирилицу"! Пишимо ЋИРИЛИЦОМ!


Испао из чамца и ударио у елису, тело му нашли на дубини од осам метара | Хроника | Novosti.rs ДЕТАЉИ ПОГИБИЈЕ ВАТРОГАСЦА КОД КРУШЕВЦА Испао из чамца и ударио у елису, тело му нашли на дубини од осам метара Г. Ћ. | 18. септембар 2019. 11:05 | Коментара: 2 Конкурс за ватрогасце спасиоце ЊЕГОШ Радосављевић (28) из Крушевца, припадник крушевачког Ватрогасно-спасилачког батаљона, утопио се у у понедељак, под још неразјашњеним околностима у акумулационом језеру Ћелије, надомак града под Багдалом. После праве драме и вишестане интензивне претраге језера, у којој су учествовали рониоци Жандармерије, припадници Ватрогасно- спасилачког батаљона из Крушевца и Специјалистички тим за спасавање и рад на води из Краљева, беживотно тело младића пронађено је око 21 сат. Рониоци су Радосављевића пронашли на чак осам метара дубине и извукли из воде. Према незваничним информацијама, несрећа се догодила у понедељак по подне, после вежбе функционалне пробе чамца и мотора, у којој су учествовали припадници ватрогасно-спасилачке јединице из Крушевца. После тога, према незваничним информацијама, Радосављевић се наводно возио чамцем са још петорицом својих колега, од којих нико није имао дозволу за управљање. Из, засад непознатих разлога, младић је у једном тренутку испао из чамца, а потом је, како се претпоставља, највероватније ударио у елису. Имао је повреде слепоочнице и рамена. - После обуке остали су дуже на језеру. Одлучили су да се провозају чамцем. Претпоставља се да је у питању ризична вожња са наглим скретањем и кочењем. Радосављевић се највероватније неопрезно држао за чамац, испао је и елиса мотора је прешла преко њега - каже један од спасилаца који је учествовао у потрази. ПРОЧИТАЈТЕ ЈОШ - ТРАГЕДИЈА КОД КРУШЕВЦА: Пронађено тело ватрогасца који је нестао у језеру Ћелије Његош Радосављевић Фото "Фејсбук" Како је саопштио МУП Србије, трагично настрадали младић није био на дужности, а како незванично сазнајемо, после ове несреће ухапшен је његов колега С. К. који је управљао моторним чамцем. Он се сумњичи да је починио кривично дело против безбедности јавног саобраћаја. УЗОРАН И ВРЕДАН ЈОШ у шоку, колеге Његоша Радосављевића кажу да је он био узоран и вредан младић, као и да је пре две године постао припадник Ватрогасно-спасилачке јединице. Шта се тачно догодило критичног поподнева на језеру, као и околности под којима се несрећа догодила, биће познати када полиција и тужилаштво заврше истрагу.