Како брзо превазићи неузвраћену љубав - Љубав | Јун 2021 Како брзо превазићи неузвраћену љубав Како се носите са неузвраћеном љубављу? Како пребољети то? Да ли је чак могуће да се преболи? Можда се неће осећати могућим. Може се осећати као безнадежна ситуација, она која вас мучи и чак вас може држати буднима ноћу док седите питајући се шта сте погрешили и зашто не можете једноставно да вам се врати љубав коју желите од њега, зашто нисте добри довољно и зашто не може да осети исту интензивну везу као ти. Можда ћете чак сањати о томе како би било да се ви и он коначно окупите, да делите тај страствени пољубац који сте чекали, јер признаје како вас толико воли, али превише се бојао да вам каже. .. док цијелим срцем и душом излијева на вас и одлучи да каже: „Зајебите га, иако се бојим да нећу бити повријеђен и не желим да се предајем јачини ове љубави, ја ћу изложити своје срце без суздржавања ... је превише волим. ' Ово је врло чест осећај и дешава се и женама и мушкарцима; неузвраћена љубав је болна, романтична и мучи све истовремено. Људи би вам могли рећи: „Пребројите то. Морате престати размишљати о њему. ' Али толико га волиш и не можеш престати да размишљаш о њему. Срце вас боли сваки пут када видите како се понаша према другим женама, онима које заправо воли и воли, у поређењу са начином на који се опходи с вама. То је тако жалосно јер не можете да помогнете како се осећате. Није да га волиш. У ствари, ако сте имали „избор“, чак бисте могли да изаберете и да немате осећаја. Разумем онај грозни осећај беспомоћности и чисте туге који долази заједно са вољењем некога ко те не воли назад. А покушати да их заволите назад, такође се не осећа баш добро. То би вас чак могло навести да се осећате несигурно у себи и поставите питање да ли сте симпатични или не. Сва та осећања могу заиста отежати сагледавање ситуације објективно са осећајем јасноће, јер неузвраћена љубав и интензитет емоција које иду уз то отежавају корак од фиксирајућег, непрекидног пута покушаја „ стећи “да би некако„ стекао “своју љубав. Постоје и различите врсте „неузвраћене љубави“. Можда сте пријатељи са момком према којем сте развили снажна осећања према њему и закључили да је он морао то осећати дубоко у себи иако никада заправо није рекао да јесте. Или сте можда имали почетну искру и имали сте везу или везу, али то никада није прешло преко тога. И мислили сте да ће се он напокон појавити и вољети вас па сте наставили онако како су се ствари надале да ће се он заљубити у вас с временом ... али ништа се није догодило. Није се заљубио у тебе и уместо да га надвладаш, осећаш се само веже и заљубљено. Постоје разне ситуације које би могле резултирати стањем у којем се тренутно налазите. Али поента је: боли вас и не желите више да вас боли. Како пребродити неузвраћену љубав Па, први корак је стварно разумевање психологије која стоји иза неузвраћене љубави. Морате анализирати да ли заиста волите ову особу и схватити да ли је у ствари истинска љубав или темељно, нерешено психолошко питање у вама које треба исцељивање. Оно што мислим под тим ... има много психолошких образаца због којих се особа завршава у ситуацијама када воли некога ко их не воли назад. Ако је ово уобичајена ситуација у којој сте се нашли, посебно је важно испитати ову могућност. Много је разлога због којих падамо због оних који нас не воле или „желе“ назад. Разумевање ових разлога помоћи ће вам да донесете јасноћу у својој ситуацији. Јасноћа ће вам донети више унутрашњег мира и на крају вам помоћи да оздравите и превазиђете ову неузвраћену љубав. То је један огромни психолошки основни принцип иза кога волимо некога ко нас не воли назад: јер је та особа недостижна. Да ли сте заљубљени у идеју да успете да победите ову особу која вас не воли и да докажете да сте вредни љубави? Поставили смо се за ситуацију у којој је одбацивање врло вероватан исход, а ипак, упркос томе, одлучимо да следимо особу због надмоћног налета неке врсте необјашњиве љубави. Зашто? Због шансе да ако се само они заиста јаве и исповедују своју несносну љубав према нама ... некако ћемо осећати као да смо 'стекли' нешто ретко и драгоцено. То није нужно љубав, већ људски инстинкт да желимо оно што ми не можемо. То је често укорењено у психолошку рану коју сте можда претрпели у прошлости, неку врсту психолошког одбацивања због које сте се осећали неадекватним и безвредним. Можда сте потпуно опседнути и заљубљени у ову особу, управо због чињенице да вас не воле назад. Њихова љубав и равнодушност према вама чини да подсвесно сумњате у своју сопствену вредност, а победом њихове љубави учинићете да се осећате потврђено. Проблем је у томе што, кад постигнете недостижно, на крају бисте схватили да то можда чак и није била љубав. То би могла бити потрага за самопроверавањем, путовање боли које сте наставили само да бисте сазнали да чак и немате стварна осећања према тој особи. Има смисла ако испитате темељни психолошки принцип да желите оно што не можете да имате. Можете се чак и запитати зашто вас не воле уназад. У међувремену, у вашем животу би могао бити неко ко чини волим те и заправо има искрена осећања према теби ... али немаш осећаја према овој особи. Ово је превише 'достижно', нема 'награде' или потврде коју морате освојити да бисте се осећали допадљиво. Да ли је то љубав или постављање себе за познати образац одбацивања? Неки људи доживе трауму као дете и на крају се одбаце од оних који би их требало да воле. Ово одбацивање у детињству обликује касније везе, због чега подсвесно бирате особу коју бисте волели да вас одбаци, осећај са којим сте упознати. Фром Психологија данас: „Према психологу Пхиллипу Схаверу, заљубљивање у некога ко ће вас одбити може бити понављан образац за неке људе. Ово може бити нарочито тачно ако сте у детињству имали понављана искуства са оним што се назива „несигурна везаност“, односно осећај да одрасли од којих зависите нису редовно доступни у време када су вам најпотребније (важно је имајте на уму да ово јесте не резултат родитеља који не реагује на све потребе из детињства одмах или тачно онако како дете жели!). Један од начина да покушате да размислите о томе је да се запитате да ли сте се икада заљубили у некога ко вас је одбио раније. Покушајте искрено проценити да ли постоји или не постоји некакав образац. Ако је то случај, можда покушавате да пронађете некога ко ће поништити бол одбацивања или напуштања деце; али нажалост, у многим случајевима у тим ситуацијама несвесно бирамо некога ко ће поновити, а не поништити шаре, појачавајући осећаје да сте заиста неупоредиви, као што сте вероватно веровали као дете; или да сте осуђени на разочарање, одбацивање и напуштање. Можда ћете завршити више него икад убеђени да једноставно не можете никоме да верујете. Било како било, вјероватно је да ће ваш избор потврдити ваше страхове од напуштања, а не пружити вам ново искуство. ' Зато размислите о томе врло озбиљно и покушајте да схватите шта та особа представља за вас. Шта тражите? Када почнете да се рефлектујете, започет ћете процес истинског исцељења. Идеализација онога што би могло бити боља је од онога што јест Шта је неузвраћена љубав? Може попримити више облика, али већим делом сте заљубљени у човека који није заљубљен у вас ... дубоко сте, лудо и страствено заљубљени у њега до тачке да вас унутрашњост боли кад помислите о горућој страсти коју осећате према њему ... и тужна тужна меланхолија раздваја вам душу када схватите да се он не осјећа онако према вама као што ви осећате према њему. Али ви заправо нисте са њим или га доживљавате у вези. Све што радите јесте да градите слику онога ко је он до тренутка када је постао овај митски, недодирљиви лик у вашем уму и срцу. У стварности, ако сте стварно разговарали с њим без овог изграђеног осећаја неодољиве страсти и опсесивне љубави ... заправо можете видети да он није ништа онако како сте замислили. У стању сте да га идеализујете јер га у ствари немате. То ће му се аутоматски чинити бољим од мушкараца који су заправо заинтересовани да буду у вези и створиће илузију која се чак и не подудара са стварношћу. Утицај поп културе Размислите о уобичајеним темама у песмама, књигама и филмовима. Силвиа Платх савршено прихвата ово осећање: „Кад неком дате цијело срце, а он то не жели, не можете га вратити. Заувек је нестао. ' -Силвиа Платх Ова драматична интерпретација шта значи дати своје срце некоме и бити одбијена је деструктивна размишљање која води само несрећи. Она која је нестала Други заједнички мит је да постоји „онај који је побегао“, „једна особа“ која нас је прошла и која ће заувек оставити ожиљак на нашој души. Бол због овог губитка увек ће бити неизречен терет за наше срце. Ово је врло уобичајена тема за коју видимо да се изнова и изнова игра, која вам даје романтизовани појам о неузвраћеној љубави; ово је заправо деструктивно јер утиче на ваша осећања чак и ако то не схватате. Ментални процес заљубљивања у некога је у великој мјери у нашем сопственом уму а не заправо током времена проведеног са особом. Неузвраћена љубав обележена је фантазијом, чежњом, осећајем да се морамо задржати на нечему што нам измиче. Тај нас очај одвраћа од чак и могућности да видимо да ли волимо ту особу. Фиксација са добијањем да се коначно осете комплетном је узалудна фиксација, јер се не заснива на аутентичним повезаним разговорима и интеракцијама, већ на романтизованом појму љубави. Још један начин на који упадамо у замку уобичајеног мита да холивудски век траје јесте да ћемо заувек, целог живота бити заљубљени и сећати се „онога који је побегао.“ Осим што овај терет бола не мора да се носи са вама цео живот. Ово је ослобађајући део препознавања основних образаца иза ових неодољивих осећаја: То је У реду пустити, отићи, и пустити да бол буде део прошлости, а не твоје будућности. То је У реду препустити се болу, доживети га, али на крају изаћи из њега и прихватити да је оно што сте осећали било снажно, неодољиво и осећали се као љубав. Можда је то било, а можда није. Поента је да, без обзира да ли је био или није, нећеш заувек бити везан тим осећајем ако себи не дозволиш да будеш. Можете одбацити појам да више никада нећете моћи да пронађете љубав, да више никада нећете срести такву особу и да не можете да замислите живот у који нисте заљубљени у њих ... јер ће то само учинити ти си несретан и спречава те да пронађе мир. Замислите то као зависност Мислите на то као на зависност: настављате да се компулсивно фиксујете и опседујете над том особом и шта значе њени поступци, речи и понашање. Ако каже нешто лепо, срце вам поскочи и осећате се као да сте на врху света. Као висок. Кад добијете знак, без обзира колико мали или безначајан, схватите да постоји шанса да вас он заиста воли. То одржава наду да живи осећа према вама иако већина онога што ради каже другачије. Тада се осећате дубоко ниско. Осећате те недостатке када он не реагује на ваше текстове и игнорише вас и уопште не троши време за вас ... А за разлику од тога, врхови вам пружају екстремни осећај олакшања и задовољства. Обухваћате се у овим тренуцима наде као да су лек који вам је потребан да бисте осећали осећај задовољства или задовољства. Када препознате овај циклус, може вам помоћи да оздрави јер значи да то можда и није љубав него круг успона и падова који чине да верујете да имате осећаје које не осећате. Али шта ако у ствари урадите волиш га? Шта то значи за вас? Очито је могуће да га волиш на оригиналан начин. Веома је могуће да волиш особу из разлога који немају никакве везе са унутрашњом психолошком мотивацијом, већ више ... волиш ко је он, какав је и какав је. Познајеш га и још га волиш. Ако је то тачно, то значи да вам је заиста стало до њега. Да бисте некога волели, морате се истински бринути за њихово благостање и желите да они буду срећни. Ако желите да буде срећан, размислите о томе овако ... можете да га волите и желите да он учини оно што је најбоље за њега. Ако то што буде са вама није оно што ће га усрећити, морате схватити да га морате пустити ... И пусти га јер га волиш и та љубав не умире само зато што те је 'одбацио'. Одбијање је повезано са егом Одбити се пуно је другачије него заправо бити с неким и ствари које се не слажу. Одбијање има пуно везе са вашим егоом и како се осјећате у смислу своје вриједности. Одбијање је нешто с чиме се морате суочити реализујући не можете то схватити лично. Зашто? Зато што не може контролисати како се осећа, баш као што ни ти не можеш контролисати како се осећаш. Схваћате да не може да контролише како се осећа као што не можете Замислите да сте били на супротном крају ове ситуације. Рецимо да сте пријатељи са момком и да је заљубљен у вас, али не осећате се исто према њему. Не мислите да је лоша особа и не мрзите га ни било шта, али ни њега не волите; не можете ништа учинити да некако заволите себе да га волите, зар не? Размислите о томе овако, а не да га узимате лично. То нема везе са вама као особом. Свиђају нам се кога волимо. Сада када разумете психологију која стоји иза тога, како заправо превладате? Можеш ли превладати? Да ли је могуће? Да, знам да је превазилажење неузвраћене љубави много лакше рећи него учинити, али никако није немогуће. Један од највећих изазова је заиста пуштати. Прво признајте како се осећате ако већ нисте Ако му већ нисте рекли своја осећања, чак и ако је он у вези или чак ако вам је непријатно и осећате се као да ће вас одбити и то ће вас учинити јаднима. Чак и ако је све то случај, морате то да прихватите прихватајући и очекујући да вам он не одговори одговор који желите да чујете. Имајући очекивања створиће разочарање; већ имате помињање да вас он не воли уназад. Али ако се никада доиста нисте изјаснили према њему, немате шта изгубити радећи то (осим ако није важан разлог да то не учините; на крају дана знате само своју ситуацију). Али разлог што ово спомињем је тај да се у одређеном смислу може догодити неко 'затварање', да бисте барем знали одговор и били у стању да започнете нови почетак свог љубавног живота. Пустите себе да тугује, али не и заувек Ово је кључно: нема ничег лошег у томе што сте тужни и ожалошћени чињеницом да вас не воли назад. То је природно и нормално. Заправо, то је нешто што би сте могли бити избегавање. Можда се стежете у нади да ће једног дана ствари у будућности некако кликнути и он ће вам се свидети. Али само запамтите да не можете заувек остати у овоме. Треба да будете тужни, пустите све да плаче и плачите - будите емотивни, доживите бол али не станите. Једноставно, допустите да се то догоди и схватите да морате кренути даље. Вријеме ће олакшати и лакше се носити. ти мора Заиста се пустите интерно Када кажем да морате пустити интерно, мислим да потпуно престанете маштати о томе шта значе његове реакције, потајно се надајући да ће, ако довољно дуго причекате и делујете на одређени начин, на крају почети да узвраћа вашу љубав према њему. Велика је разлика између претварања да се препуштате и истинског пуштања у приватност вашег срца и душе. Пустити ову идеју да ћете завршити с њим пресудно је за ваше сопствено излечење. Не можете наставити ако кажете другима и себи: „Превладао сам. Нећу више да поправљам ... Прихватам ... ' И покушаш да са њим проводиш време као 'пријатељи'. Можете се чак и претварати да сте „цоол“ с тим, јер осећате да ће га ово победити. Не, ово га неће освојити јер не прихваћате истину да га не можете натерати да вас воли и зашто бисте то уопште желели? Једини начин да се излечи (и једини начин да се мало вероватно заљуби у тебе) је да се истински пустимо изнутра. Престани да се надаш и све анализираш. Не поправљајте се. Уместо тога, живите свој живот на начин који вас чини срећним. Будите заузети активностима због којих се осећате добро у себи. Изађите са пријатељима, узмите нови хоби, усредсредите се на унапређење свог дома, узмите неки пројекат, придружите се теретани, урадите нешто што ће вас избацити из вашег негативног простора у глави и довести вас у ритам. Овај ритам ће олакшати излазак из пустошења неузвраћене љубави. Сада, опсједнутост, питате се и маштате можда ће још увијек долазити ту и тамо. Не кажем да ће ово магично нестати; Међутим, док настављате да градите свој живот и усрећујете се, видећете да ће то време ... осећати ћете се боље и боље. На крају ће му бити више далека успомена на коју се понекад осврћеш. Да, могло би вас растужити. Да, могло би вам пасти суза сваки пут када помислите на њега или се сетите песме која вас подсећа на њега ... али највећим делом бићете срећнији када останете заузети. Још један начин да се окупирате је ... Датум, Датум, Датум! Нема дословно штете у дружењима чак и ради забаве. Само будите лежерни у вези с тим; Не кажем да морате ићи даље са тим мушкарцима или бити у вези. Једноставно изађите и забавите се. Ово ће ствари ставити у перспективу, да на свету постоје други мушкарци. Не суздржавајте се јер сте тужни; присилите се на барем пробај. Ако из тога не изађе ништа, то је у реду. Упозорење: Ево, једно од могућих питања јесте да ћете можда изаћи са тим мушкарцима и све их упоредити са „неузвраћеном љубављу“, „оном која се побегла ...“ и упоређивањем, рећи ћете себи да је ваша „права љубав , 'Ака' неузвраћена љубав вашег живота 'толико је различита од свих ових момака које сам покушао до данас. Он је тако посебан; у ствари, ово искуство не само да вам није помогло у превладавању неузвраћене љубави, већ вас је учинило да га волите још више! Имајте на уму ову изузетно уобичајену замку у коју упада толико много жена. Запамтите ово. Само зато што идете на састанак с неким с ким се не повезујете не значи да нећете имати праву, истинску везу ни са једним мушкарцем вани или да вам је суђено да будете сами јер једини који вас тишти, топли лептири те не воле назад ... Немојте претварање у озбиљне ствари, само се забавите и не користите га као барометар да бисте све упоређивали са оним кога покушавате преболети. Сигуран сам да сте чули изреку: „Немате оно што имате све док је нема.“ Цените оно што имате. Цените оне који вас воле због онога што јесте, немојте се фокусирати на оне којима треба да докажете колико вредите. Не стављајте тако високу вредност према мишљењу друге особе о вама. Надам се да вам је овај чланак помогао да схватите мало више како се превазићи неузвраћену љубав. Међутим, понекад је најбоље што треба учинити је отпустити, али с друге стране мушкарац кога желите једноставно може изгубити интересовање за вас и повући се. Много времена жене које пате од неузвраћене љубави ненамерно се одгурну, али чак и не схватајући шта раде погрешно. Ако вам не покаже љубав коју желите и иде хладно, удаљено или ако се повукао, прочитајте ово: Ако се повлачи, направите ово ... И желим да вам оставим неколико цитата који узимају неузвраћену љубав: Ево неколико цитата о неузвраћеној љубави који би вам се могли свидети. 'Кад би само снага љубави коју људи осећају када се она узврати могла бити једнако интензивна и опсесивна као и љубав коју осећамо када није, тада би бракови заиста били склопљени на небу.' Бен Елтон, Јак Никада до тог тренутка нисам знао колико лоше може бољети изгубити нешто што никада у ствари нисте имали. ~ из ТВ серије Чудесне године како задржати момка заљубљеног у тебе како знати како се момак свиђа теби зашто се момци повуку, а затим врате


source: CulturaX

text: Нове мјере ступиле на снагу - Pogled.me Службени лист објавио је данашње наредбе Националног координационог тијела за борбу против заразних болести за предузимање привремених мјера за спречавање уношења у земљу, сузбијање и спречавање преношења новог коронавируса. Објављивањем Службеног листа наредбе су ступиле на снагу. Наређују се привремене мјере ради спрјечавања уношења заразних болести у земљу, сузбијања и спрјечавања преношења у друге земље, као и заштиту становништва од новог коронавируса, и то: 1) забрана уласка странцима, осим странцима са сталним или привременим боравком у Црној Гори и странцима који управљају моторним возилима којима се обавља промет робе. Промет робе за потребе Црне Горе као и за транзит остаје несметан, уз посебне мјере здравствено санитарног надзора 2) обавезна самоизолација за све црногорске држављане, као и за странце који имају стални или привремени боравак у Црној Гори, који долазе из иностранства, а на основу рјешења здравствено санитарне инспекције. Самоизолација подразумијева боравак у породичном смјештају уз праћење здравственог стања овог лица, као и свих чланова домаћинства који се задесе у том породичном смјештају од стране надлежне хигијенско-епидемиолошке службе, у трајању од 14 дана; 10) ограничавање броја купаца у односу на површину продајног објекта тако што на десет квадратних метара површине продајног објекта може да се налази само један потрошач. У продајном објекту, независно од површине, не може да борави више од 50 потрошача у исто вријеме. Изузетно за тржнице и пијаце број купаца који истовремено могу да буду у објекту ограничава до 100 потрошача; 14) обавеза општина, Главног града и Пријестонице да у сарадњи са општинским кризним штабовима идентификују потенцијалне објекте за спровођење мјера карантина, у складу са Правилником о ближим условима и начину организовања и спровођења здравственог надзора и карантина и условима које морају да испуњавају објекти за смјештај у карантин ("Службени лист ЦГ", број 13/20) и предложе Министарству здравља за даљу процедуру одређивања карантина. Мјере из става 1 овог члана су привременог карактера и примјењиваће се 15 дана од дана од ступања на снагу ове наредбе. Члан 2 Посебни случајеви који су предмет међудржавне сарадње и потреба од посебног државног интереса, а нарочито за потребе јавног здравља разматраће и о њима одлучивати Национално координационо тијело за заразне болести. Члан 3 Непоступање по мјерама из члана 1 ове наредбе подлијеже кривичној одговорности, у складу са чл. 287 и 302 Кривичног законика Црне Горе.


source: fineweb

text: Монохроматор Монохроматор је оптички уређај који пропушта само једну таласну дужину свјетлости која на њега пада. Најчешће се састоје од оптичке решетке или оптичке призме, а ређе од оптичког филтра. Бирањем угла под којим упада светлост на оптичку решетку или оптичку призму може се одабрати таласна дужина светла коју ће монохроматор пропустити. Принцип рада[уреди] Монохроматор свој принцип рада заснивају на феномену оптичке дисперзије на призми или дифракције користећи дифракциону решетку, како би се просторно одвојиле таласне дужине (боје) светлости. Обично се користи одређен механизам за вођење одабраног снопа на излазном прорезу. Решетка и призма се најчешће користе у рефлективном моду. Рефлективна призма је направљена тако што се формира правоугла троугаона призма (типично као половина еквилатералне призме) код које је једна страна напарена металом чиме се добија огледало. Светлост улази дуж хипотенузне стране кроз коју се и рефлектује назад, одбијајући се два пута од исте површине. Тотално преламање и тотална дисперзија, је иста онолика колика би била да је коришћена еквилатерална призма. Примена[уреди] Монохроматор се користе у многим оптичким мерним инструментима и о другим апликацијама где је потребна подесива монохроматска светлост. Понекад монохроматска светлост је последица рефлектованог или трансмитованаг зрака који се мери (понекад се при анализи користи бела светлост). Два монохроматора се користе у многим флуорметрима; један за одабир таласне дужине ексцитације док се други користи за анализу емитоване светлости.


source: wikipedia

text: 1975. је била проста година. Догађаји Март 10. март — Снаге Северног Вијетнама су напале град Буон Ма Туот, чиме је започела офанзива која је довела до пада Јужног Вијетнама. 21. март — Привремено војно веће Етиопије на челу с вођом пучиста, потпуковником Менгистуом Хајле Маријамом, укинуло 3.000 година стару Етиопско царство. Април 3. април — Боби Фишер је одбио да игра шаховску партију против Анатолија Карпова, препустивши му тако титулу. 4. април — Бил Гејтс и Пол Ален основали Мајкрософт. 4. април — У паду америчког војног транспортног авиона после полетања из Сајгона погинуло 155 вијетнамске деце, ратне сирочади. 13. април — Војним пучем у Чаду збачен је са власти, а потом убијен председник Франсоа Томбалбаје. 13. април — Припадник хришћанске милиције у предграђу Бејрута убио је у аутобусу 22 Палестинца, што се сматра почетком грађанског рата у Либану. 17. април — Црвени Кмери заузели су главни град Камбоџе Пном Пен и прогласили успостављање Демократске Кампућије, чиме је окончан грађански рат у Камбоџи. 24. април — Терористи из Фракције црвене армије су заузели амбасаду Западне Немачке у Стокхолму, узели 11 таоца и затражили пуштање из затвора својих чланова. 29. април — Последњи амерички војници евакуисани су из Сајгона, дан уочи уласка северновијетнамских снага у град. 30. април — Амерички војници су завршили хеликоптерску евакуацију америчких држављана, јужновијетнамских цивила и других из Сајгона мало раније него што су северновијетнамски војници заузели Сајгон, чиме је окончан Вијетнамски рат. Мај 16. мај — На основу резултата референдума одржаног месец дана раније, Сиким је укинуо монархију и припојио се Индији, као њена 22. држава. Јун 25. јун — Мозамбик је после 477 година стекао независност од Португалије. Јул 5. јул — Зеленортска Острва су добила независност након 500 година португалске власти. 17. јул — Амерички и совјетски васионски бродови „Сојуз 19“ и „Аполо 18“ спојили су се у Земљиној орбити. Август 15. август — У војном пучу убијен председник Бангладеша шеик Шеик Муџибур Рахман. Септембар Октобар Новембар 10. новембар — Владе Југославије и Италије потписале уговор о дефинитивном решењу граничних и других питања између двеју земаља. СС Едмунд Фицџералд, највећи број на северноамерички Великим језерима, је потонуо уз губитак живота 29 особа. 22. новембар — Хуан Карлос је проглашен краљем Шпаније, након смрти диктатора Франсиска Франка. Децембар 7. децембар — Индонежанска армија је ушла у Источни Тимор где је, након укидања тровековне португалске колонијалне власти, избио грађански рат. Датум непознат Википедија:Непознат датум — Одржан је међународни шаховски турнир под називом „Аљехинов меморијални турнир у Москви“, Совјетски Савез. Победник је био Ефим Гелер. Рођења Јануар 5. јануар — Бредли Купер, амерички глумац и продуцент 7. јануар — Јован Гојковић, српски фудбалер (прем. 2001) 8. јануар — Дарко Љубојевић, српски фудбалер 11. јануар — Матео Ренци, италијански политичар, 56. премијер Италије 15. јануар — Мери Пирс, француска тенисерка 21. јануар — Оливер Дулић, српски политичар 23. јануар — Нина Граховац, српска глумица 24. јануар — Ђанлука Базиле, италијански кошаркаш 25. јануар — Ана Стефановић, српска глумица 30. јануар — Жунињо Пернамбукано, бразилски фудбалер Фебруар 3. фебруар — Маркус Шулц, немачко-амерички ди-џеј и музички продуцент 4. фебруар — Натали Имбруља, аустралијска музичарка и глумица 7. фебруар — Реми Гајар, француски хумористичар и комичар 15. фебруар — Радован Настић, српски уметник, књижевник и радио водитељ 18. фебруар — Гари Невил, енглески фудбалер и фудбалски тренер 22. фебруар — Дру Баримор, америчка глумица 22. фебруар — Себастјен Телије, француски музичар 28. фебруар — Саво Ђикановић, црногорски кошаркаш Март 5. март — Џолин Блејлок, америчка глумица и модел 9. март — Хуан Себастијан Верон, аргентински фудбалер 9. март — Рој Макај, холандски фудбалер 9. март — Милош Тимотијевић, српски глумац 15. март — Ева Лонгорија, америчка глумица 15. март — -{Will.i.am}-, амерички музичар, музички продуцент, глумац и предузетник 16. март — Сијена Гилори, енглеска глумица и модел 21. март — Драган Луковски, српски кошаркаш 21. март — Фабрисио Оберто, аргентински кошаркаш 22. март — Марко Гверо, српски глумац 22. март — Јиржи Новак, чешки тенисер 24. март — Томас Јохансон, шведски тенисер 27. март — Стејси Ен Фергусон, америчка музичарка и глумица Април 2. април — Педро Паскал, чилеанско-амерички глумац 2. април — Нејт Хафман, амерички кошаркаш (прем. 2015) 9. април — Фабрицио Моро, италијански музичар 9. април — Роби Фаулер, енглески фудбалер и фудбалски тренер 10. април — Крис Караба, амерички музичар, фронтмен групе -{Dashboard Confessional}- 10. април — Џенан Лончаревић, српски певач 10. април — Дејвид Харбор, амерички глумац 11. април — Маја Николић, српска певачица 14. април — Вероника Земанова, чешка порнографска глумица и еротски модел 17. април — Стефано Фјоре, италијански фудбалер 19. април — Џентлман, немачки реге музичар 22. април — Карлос Састре, шпански бициклиста 24. април — Дејан Савић, српски ватерполиста и ватерполо тренер 30. април — Џони Галеки, амерички глумац Мај 2. мај — Дејвид Бекам, енглески фудбалер 3. мај — Кристина Хендрикс, америчка глумица и модел 5. мај — Мина Костић, српска певачица 8. мај — Енрике Иглесијас, шпански музичар и глумац 12. мај — Џона Лому, новозеландски рагбиста (прем. 2015) 16. мај — Тони Како, фински музичар 17. мај — Реџи Фриман, амерички кошаркаш 18. мај — Џон Хигинс, шкотски играч снукера 24. мај — Јанис Гумас, грчки фудбалер и фудбалски тренер 27. мај — Џејми Оливер, енглески кувар 29. мај — Мелани Браун, енглеска музичарка, глумица и списатељица, најпознатија као чланице групе -{Spice Girls}- Јун 4. јун — Анџелина Џоли, америчка глумица и режисерка 7. јун — Ален Ајверсон, амерички кошаркаш 12. јун — Томкрафт, немачки ди-џеј и музички продуцент 17. јун — Хуан Карлос Валерон, шпански фудбалер и фудбалски тренер 19. јун — Хју Данси, енглески глумац 19. јун — Ентони Паркер, амерички кошаркаш 20. јун — Паулина Манов, српска глумица 22. јун — Андреас Кледен, немачки бициклиста 23. јун — Алексис Фокс, америчка порнографска глумица 25. јун — Алберт Коста, шпански тенисер 25. јун — Владимир Крамник, руски шахиста 27. јун — Тоби Магвајер, амерички глумац и продуцент 30. јун — Ралф Шумахер, немачки аутомобилиста, возач Формуле 1 Јул 1. јул — Суфјан Стивенс, амерички музичар 3. јул — Вук Јеремић, српски политичар и дипломата, министар спољних послова Србије (2007—2012), председник Генералне скупштине Уједињених нација (2012—2013) 5. јул — Ернан Креспо, аргентински фудбалер и фудбалски тренер 5. јул — Ај Сугијама, јапанска тенисерка 6. јул — -{50 Cent}-, амерички хип хоп музичар 9. јул — Џек Вајт, амерички музичар и музички продуцент 10. јул — Мина Лазаревић, српска глумица 10. јул — Стефаун Карл Стефаунсон, исландски глумац и певач (прем. 2018) 17. јул — Даруд, фински ди-џеј и музички продуцент 18. јул — Дерон Малакијан, јерменско-амерички музичар и музички продуцент, најпознатији као гитариста и певач групе -{System of a Down}- 18. јул — -{M.I.A.}-, енглеска музичарка, музичка продуценткиња и активисткиња 20. јул — Реј Ален, амерички кошаркаш 20. јул — Џуди Грир, америчка глумица, комичарка и списатељица 26. јул — Лиз Трас, британска премијерка 28. јул — Џералд Браун, амерички кошаркаш 29. јул — Денис Марконато, италијански кошаркаш Август 2. август — Милица Зарић, српска глумица 3. август — Феликс Брих, немачки фудбалски судија 7. август — Шарлиз Терон, јужноафричко-америчка глумица и филмска продуценткиња 12. август — Кејси Афлек, амерички глумац 13. август — Хана Јовчић, српска глумица и виолинисткиња 16. август — Тајка Вајтити, новозеландски глумац 18. август — Слободан Бошкан, српски одбојкаш 21. август — Алиша Вит, америчка глумица и музичарка 22. август — Обина Екезије, нигеријски кошаркаш 27. август — Наташа Тапушковић, српска глумица Септембар 1. септембар — Натали Басингтвајт, аустралијска музичарка и глумица 3. септембар — Редфу, амерички музичар, плесач, музички продуцент и ди-џеј, најпознатији као члан групе -{LMFAO}- 8. септембар — Јелена Лиховцева, руска тенисерка 9. септембар — Мајкл Бубле, канадски музичар, музички продуцент и глумац 11. септембар: Сали Селтман, аустралијска музичарка и музичка продуценткиња Мими Фидлер, немачка глумица 17. септембар — Саша Стефановић, српски кошаркаш 18. септембар — Џејсон Судејкис, амерички глумац, комичар, сценариста и продуцент 20. септембар — Азија Арђенто, италијанска глумица, редитељка и модел 20. септембар — Хуан Пабло Монтоја, колумбијски аутомобилиста, возач Формуле 1 21. септембар — Дарко Радовановић, српски певач (прем. 2011) 27. септембар — Драган Шарац, српски фудбалер и фудбалски тренер 30. септембар — Марион Котијар, француска глумица, музичарка и активисткиња за екологију Октобар 1. октобар — Марко Видојковић, српски писац, музичар и новинар 3. октобар — Талиб Квели, амерички хип-хоп музичар 4. октобар — Кристијано Лукарели, италијански фудбалер и фудбалски тренер 5. октобар — Кејт Винслет, енглеска глумица 9. октобар — Марк Видука, аустралијски фудбалер 14. октобар — Флојд Ландис, амерички бициклиста 22. октобар — Иван Ивановић, српски ТВ водитељ 22. октобар — Мичел Салгадо, шпански фудбалер 27. октобар — Предраг Дробњак, црногорски кошаркаш 29. октобар — Александра Јефтановић, српска ТВ водитељка Новембар 8. новембар — Тара Рид, америчка глумица 13. новембар — Ивица Драгутиновић, српски фудбалер 13. новембар — Ким, португалски фудбалер 13. новембар — Владо Шћепановић, црногорски кошаркаш и кошаркашки тренер 15. новембар — Борис Живковић, хрватски фудбалер 17. новембар — Дајен Нил, америчка глумица 17. новембар — Џером Џејмс, амерички кошаркаш 18. новембар — Џејсон Вилијамс, амерички кошаркаш 25. новембар — Александар Чубрило, српски кошаркаш Децембар 1. децембар — Един Шкорић, српски одбојкаш 4. децембар — Игор Хинић, хрватски ватерполиста 5. децембар — Рони О’Саливан, енглески играч снукера 8. децембар — Ана Станић, српска певачица 9. децембар — Александар Каракашевић, српски стонотенисер 12. децембар — Мајим Бјалик, америчка глумица 13. децембар — Том Делонг, амерички музичар, писац, глумац, редитељ, сценариста и музички и филмски продуцент 17. децембар — Мила Јововић, америчка глумица, музичарка и модел 17. децембар — Немања Којић Којот, српски музичар 18. децембар — Сија Ферлер, аустралијска музичарка и музичка продуценткиња 21. децембар — Палома Херера, аргентинска балерина 23. децембар — Били Томас, амерички кошаркаш 26. децембар — Марсело Риос, чилеански тенисер 30. децембар — Лео Леринц, српски фудбалер Смрти Фебруар 24. фебруар — Николај Булгањин, совјетски политичар Март 13. март — Иво Андрић, српски књижевник. Добитник нобелове награде за књижевност. (* 1892). Април 13. април — Франсоа Томбалбаје, чадски политичар Јул 17. јул — Константин Гамсахурдија, грузински писац и јавна личност Август 15. август — Шеик Муџибур Рахман, бангладешки политичар Децембар 4. децембар — Хана Арент, немачка политичка теореричарка († 1906) Нобелове награде Физика — Оге Нилс Бор, Бен Рој Мотелсон и Лео Џејмс Рејнвотер Хемија — Сер Џон Воркап Корнфорт и Владимир Прелог Медицина — Дејвид Балтимор, Ренато Дулбеко и Хауард Мартин Темин Књижевност — Еуђенио Монтале Мир — Андреј Сахаров (СССР) Економија — Леонид Канторович (СССР) и Чалинг Купманс (САД) 1970-е 71975


text: Празник светог Максима Исповедника у Нишу На дан молитвеног помена светог Максима Исповедника, Епископ нишки др Јован началствовао је светом Литургијом у цркви хиландарског метоха у Нишу. На светој Литургији благодатним даром Свесветога Духа, а десницом Преосвећеног Владике презвитерског чина удостојен је ђакон Дејан Шарић, а свештеном реду ђакона Цркве Христове у Нишу прибројан је г. Ранђел Тошић, наставник богословског училишта у Нишу. Светој Литургији поред наставника и ђака Богословије молитвено су учествовали сви вероучитељи Епархије, који иначе у Нишу имају сабрање са представницима Министарства просвете Републике Србије. После Свете Службе, Преосвећени Владика Јован поздравио је и својом беседом поучио све присутне. Извор: Епархија нишка


Showing results for tags 'тврде'. - Живе Речи Утехе Showing results for tags 'тврде'. Епископ Атанасије: Нека нам Свети Георгије буде узор тврде и истинске вере у Господа Бога Срећан и Богом благословен празник Преноса моштију Светог Георгија – Ђурђиц, верном народу Епархије милешевске, а посебно свечарима који овај празник прослављају као своју крсну славу. Срећна и храмовна слава древног манастира Ораховица у Мажићима код Прибоја, и храмoва у Лопижама код Сјенице и Гукама код Пљеваља. Нека Свети Георгије свима вама подари мир, здравље и спасење, а у ваше домове унесе Божији благослов и благостање у личном и породичном животу. Да свима нама Свети Георгије буде духовни узор тврде и истинске вере у Господа Бога и да својим копљем убије злог вируса и спасе цео човечански род. Ваш молитвеник и доброжелатељ, Епископ милешевски Атанасије Извор: Епархија милешевска Свети Никола Кавасила: Онима који тврде како помињање светих на Литургији представља молитву коју свештеник за њих упућује Богу Овде су неки упали у заблуду мислећи како свештениково помињање светитеља пред Богом представља молитву за њих, а не благодарност. Не знам где су они нашли повода за таква размишљања. Јер, повода за такво веровање не могу пронаћи ни у радњама које се овде обављају ни у речима којима се служба савршава. 2. Из самих свештених радњи јасно је да оне не допуштају да се тако нешто и помисли. Јер, ако се Црква моли за светитеље, онда би свакако требало да тражи све оно што иначе увек тражи. А шта је то што тражи за умрле? То је отпуштење грехова, наслеђе Царства, покој у наручју Авраамовом заједно са светима, који су стекли савршенство. То је молитва Цркве, и осим овога она ништа више не тражи за своје упокојене. На то је ограничена наша молитва Богу. Јер, није допуштено да човек тражи све што зажели, него и у томе постоји закон и граница коју није допуштено преступити. „... Јер не знамо шта ћемо се молити као што треба, него сам Дух се моли за нас, односно поучава нас за шта треба да се молимо. Тако су ове речи схватили учитељи Цркве. 3. Према томе, погледај има ли у било којој служби или молитвословљу нешто осим онога што је речено – и нећеш ништа пронаћи. 4. Помолиће се, дакле, свештеници за отпуштење грехова оних који су без кривице као да је кривица још увек на њима; помолиће се да свети нађу покоја међу светима као да они још нису свети; помолиће се за савршенство савршених као да они још нису савршени. 5. Тако, свакако, греше – на један или на други начин. Наиме, или признају блаженство и савршенство светих, те тиме вољно празнослове пред Богом упућујући непотребне молитве за свете; а то више приличи људима који се изигравају са Божанством неголи свештеницима. Или се, опет, мислећи да тиме користе светима, озбиљно моле за њих, чиме одричу њихову славу. То не представља хулу само на светитеље, већ и на Самога Бога, као да Он, тобоже, није одржао Своја обећања којима је обећао даће прославити свете и да ће им предати Царство. 6. Оба ова начина представљају праву хулу. С једне стране, светима у потпуности признају блаженство, а са друге стране, поступају као они који светима одричу блаженство. Јер оне, за које верују да су блажени, да су уврштени међу синове и да су наследници Царства, проглашавају ненаграђенима и презренима и кривима тиме штосе на такав начин моле за њих. 7. Тако се, дакле, из самих ствари види да је неумесно сматрати да жртва коју Црква за своје свете приноси Богу, има својство прозбе. 8. Погледајмо и саме речи молитве: Још Ти приносимо ову словесну службу за преминуле увери праоце, Оце, патријархе, пророке, апостоле, проповеднике, Еванђелисте, мученике, исповеднике, подвижнике, и за сваки дух праведника, преминулог у вери. Особито за Пресвету, Пречисту, Преблагословену, славну Владичицу нашу Богородицу и Приснодјеву Марију; за светог Јована, пророка, Претечу и Крститеља, за свете славне и свехвалне апостоле (... ) и за све твоје свете, чијим молитвама посети нас, Боже. И помени све преминуле у нади на васкрсење у живот вечни, и упокој их, Боже наш, где сија светлост Лица Твога. 9. То су речи молитве, и нема у њима никакве прозбе упућене Богу за свете, нити свештеник за њих иште нешто од онога што је уобичајено. Али, кад помиње остале престављене вернике, он одмах придодаје прозбу за њих, јер каже: Упокој их где сија светлост Лица Твога. Но, кад је о светима реч, дешава се сасвим обратно: не само да се не моли за њих, него их чак позива у заштиту. Јер, тек што помене и поброји светитеље, свештеник додаје: чијим молитвама посети нас, Боже. 10. Оно, међутим, што највише показује да ове речи не представљају неку прозбу и искање од Бога, већ благодарност Богу за светитеље, јесте то што је у ово набрајање уврштена и Мајка Божија. Јер, не би она ту била уврштена да је онима који су овде побројани, потребно икакво посредништво, и то не само од стране човечанског свештенства, него и од стране анђела; јер је она и од тих најузвишенијих духова неупоредиво светија. 11. Али, рећи ће неко, Христос је Онај Који ову свештену радњу савршава. Према томе, шта је чудно у томе ако Он и посредује за светитеље и за саму Своју Мајку? 12. Али, нема никаквог разлога да то чини; јер није то начин Христовог посредовања. Он је заиста постао „посредник између Бога и људи“, али не уз помоћ неколико речи и молитава, но Самим Собом; тиме што је Он исти и Бог и човек, сјединио је Бога са људима постављајући Себе као заједничку међу двеју природа. Мислити да Он увек посредује у молитвама свете Литургије, то је сасвим погрдно и неумесно. 13. Иако је Христос Онај Који савршава свету Литургију, ипак нећемо Њему приписати све што се на тој служби чини и изговара. Наиме, дело и циљ ове свете Тајне, односно освећење Дарова и освећење верника, Он Сам остварује, а молитве и молбе и прозбе у вези са тим приноси свештеник; јер оно прво припада Господу, а ово друго слузи. Свештеник се моли, Он испуњава молитве; Спаситељ дарује, а свештеник благодари за то што је даровано; свештеник приноси Дарове, а Господ их прима. Приноси, наравно, и Господ, али он Оцу приноси Самога Себе и ове Дарове, кад они постану Он Сам, односно кад се претворе у Његово Тело и Његову Крв. А пошто Самога Себе приноси, због тога се и вели да је Он исти и Који приноси и Који се приноси и Који прима; Он приноси и прима као Бог, а приноси се као човек. Но, Хлеб и Вино, који су још увек Дарови, приноси свештеник, а прима их Господ. 14. Којим чином Он прихвата ове Дарове? Освећујући их и претварајући их у Своје Тело и у Своју Крв. А у складу са оним што смо већ рекли, примање значи усвајање. То је начин на који Христос савршава ову свештену радњу. То је оно што сачињава Његово свештенство. 15. Но, ако и поред овога што је речено, неко ипак тврди да литургијске молитве – или све, или само поједине од њих – представљају речи Христове, тај се не разликује много од оних непобожних који су се дрзнули да оспоре славу Његову. Прочитај све молитве, и схватићеш да све речи у њима јесу речи слугу. Прочитај и ону молитву у којој свештеник помиње светитеље, а коју они дрско приписују Христу, и нећеш у њој пронаћи ништа што приличи Сину равночасном са Оцем, него све речи у њој приличе слугама. Пре свега, ово није Евхаристија само једног човека, него заједничка благодарност свеколиког људског рода;у њој благодаре људи који су сагрешили, али које ипак није напустило човекољубље Божије. Затим, ова благодарност није упућена само Оцу, него и Сину и Духу Светоме; у њој верници помињу и Мајку Божију, као што слуге помињу своју господарицу, и траже да се њеним заступништвом и заступништвом светитеља удостоје и посете Промисла Божијег. 16. Шта ово има заједничко са једним Господом, Јединородним Сином Божијим, безгрешним, Господом свега? Благодаримо, вели, Теби и Јединородноме Сину Твоме. Па зар Христос благодари Јединородноме Сину Божијем? Јер, ево, тада ће бити два сина; у складу са безумљем Несторијевим. Толико је безбожно и неразумно сматрати да Христос заступа светитеље и приписивати Му такво заступништво и посредништво! 17. Показало се, дакле, да није у томе смисао ових свештених образаца. Оно што преостаје јесте да ове речи не представљају прозбу, негоблагодарност. 18. Да, рећи ће неко, али то не допушта израз за, који очито има прозбено значење, пошто овај предлог то хоће да назначи. Но, то није обавезно; јер он не показује увек прозбу. Наиме, користимо ову реч не само када молимо, него и када благодаримо. То се може видети на многим примерима, па и у самој молитви о којој је реч. За све то, каже молитва, ми благодаримо Теби и Јединородноме Сину Твоме и Духу Твоме Светоме..., за сва знана и незнана... доброчинства, благодаримо Ти и за ову службу, коју си изволео да примиш из наших руку. Видиш ли да се реч за и при благодарењу користи. Према томе, нема никаквог оправдања за ову заблуду. 19. Тако је, дакле, немогуће да помињање светих представља прозбу. Да је то помињање благодарствено, најпре показује чињеница да није прозбено. Јер, сигурно мора бити једно од ово двоје – или прозбено или благодарствено будући да само на та два начина помињемо Богу сва она добра која нам чини, било да хоћемо да их примимо, било да смо их већ примили; тако оно прво бива прозба, а ово друго благодарност. Ово помињање показује и то да савршенство које светитељи стичу, представља највећи дар који Бог даје људима, и због тога је неприлично да Црква не исповеда захвалност Богу за своје свете. А опет, зашто савршенство светитеља називам највећим од свих дарова које Бог даје човеку? Па она цела јесте дар Божији! Јер, од свих добара која је Бог учинио роду људском, ово је врхунац и циљ: хорови светих; а због тога добра створено је за нас небо и земља и све што је видљиво. Због тога постоји рај, због тога су пророци, због тога је Сам Бог примио на Себе тело, због тога су речи Божије, Његова дела, Његова страдања, Његова смрт: да би се људи са земље преселили на небо и да би постали наследници тамошњег Царства. 20. Према томе, ако у овој свештеној служби постоји благодарност, и ако су Дарови благодарствени исто као што су и прозбени, тада је нужно да главни разлог и полазиште Евхаристије буду савршени светитељи. 21. Уосталом, шта је то што нам Евхаристија пружа? Зар није то чињеница да смо тражили и да смо тражено добили? То је свакоме јасно. Према томе, оно због чега благодаримо, истоветно је са оним што тражимо. 22. Дакле, шта је то што Црква тражи од Бога? То је оно што ју је Сам Господ научио да тражи, односно то је Царство Његово, како би га верници наследили и како би постали свети као што је свет Он Који их је на то позвао. Ако та добра Црква тражи и моли од Бога, јасно је да за њих и благодари. Наиме, моли се да верници буду савршени у светости, и зато је природно и неопходно да благодари Богу за оне свете који су већ савршени у светости. Због те благодарности Богу за светитеље, ова служба се и назива Благодарење. Јер, иако Црква на овом месту помиње и много другога, светитељи ипак представљају испуњење свих ових захтева, те она благодари за савршенство које су светитељи стекли. Јер, све што је Господ учинио, учинио је да би сабрао хор светих, а тако и Црква, када слави Бога за сва она добра, чини то гледајући на хор светих. Зато је Спаситељ предао ову Тајну благодарећи Оцу, јер је са Њим требало да нам отвори небо и да тамо сабере овај сабор првородних. Дакле, Црква се на Њега угледа када Дарове приноси не само на прозбени него и на благодарствени начин. Наравно, ово показује и на друге начине, а особито молитвом у којој је садржан сав циљ свете Литургије. Наиме, пошто наброји све што нам је Бог даровао и пошто заблагодари за све, те на концу помене како је Господ дошао у телу, предао нам ове свете Тајне и поручио да и ми тако исто чинимо, молитва овако завршава: Сећајући се, дакле, ове спасоносне заповести и свега што се нас ради збило: крста, па набројавши све што после крста следи, каже: Твоје од Твојих Теби приносећи због свега и за све, Тебе певамо, Тебе благосиљамо, Теби благодаримо, Господе, и молимо Ти се, Боже наш. 23. Видиш ли? Сећамо се, вели, Твојих доброчинстава и зато Ти ове Дарове приносимо. У томе и јесте благодарност: да Даровима указујемо почаст своме Добротвору за добра која нам је подарио. А затим, још јасније исказујући своју благодарност, каже: Приносећи Ти ове дарове, Тебе певамо, Тебе благосиљамо, Теби благодаримо, Господе, и молимо Ти се, Боже наш. У томе је, вели Црква, смисао приношења Дарова: у слављењу, у благодарењу, у прозби, као што смо од самог почетка говорили; тако да то приношење истовремено буде и благодарност и прозба. 24. Ово чинимо, вели Црква, сећајући се две ствари: заповести коју нам је Он дао, говорећи: „Ово чините за мој спомен“, и свега што се нас ради збило. Јер, уопште, сећање на доброчинства која су нам учињена, подстиче нас на то да узвратимо, те да и ми нешто принесемо Ономе Који нам је небројена добра даровао; а сећање на заповест учи нас томе какво треба да је наше уздарје и које дарове треба да принесемо. Приносимо Ти онај исти принос који је и Јединородни Твој Син принео Теби, Богу и Оцу; и приносећи га, благодаримо јер је и Он, приносећи Ти Дарове, благодарио. Због тога ми овоме приносу Дарова не прилажемо ништа своје; јер ни сами Дарови нису наше дело, него Твоје; јер Ти си Саздатељ свега. Нити овај начин служења представља наш изум, нити смо га ми сами зажелели, нити смо сами себе покренули на овакво служење, него си нас Ти томе научио, и Ти си нас, преко Јединороднога Сина, на то подстакао. Због тога, све ово што приносимо, потиче од онога што си нам Ти дао; све је ово Твоје због свега и за све. 25. Тако и за сам евхаристијски принос изнова дугујемо Богу благодарност јер ништа од овога приноса није наше, него је све Његов дар; јер чак и то да желимо и да обављамо приношење, није наше – Он је Тај „Који чини у вама“, како вели божански Апостол. Због тога се у молитвама и каже: Благодаримо Ти и за ову службу, коју си изволео да примиш из наших руку. 26. То је, дакле, оно што нас учи да помињање светих на светој Литургији не представља прозбу упућену Богу за њих, него благодарност. Свети Никола Кавасила "Тумачење Литургије" Извор: Ризница литургијског богословља и живота Новембар 24, 2019


text: Поред свих дела и бурног живота боксовао је за клуб “ЦСЦ Франкфурт” у екипи заједно са прослављеним шампионом Дарком Целингером и многим познатим борцима Немачке. Кажу да у рингу није имао много успеха јер су рукавице ублажавале његове ударце, његов ринг је ипак била улица на којој није имао достојног противника. Сваки меч који би изгубио морао је да доживи реванш одмах после на паркингу без рукавица. Ти мечеви завршавани су у његову корист. Љубомир Магаш је рођен 27. маја 1948. додине у породици Симе Магаша и Росе, рођене Ћурчић. Када је имао шест година родитељи су му се растали и остао је да живи са мајком на Звездари. Као дете ситним несташлуцима изазвао је да му одреде боравак поправном у дому у Земуну одакле и потиче надимак Земунац. Дом је имао свој боксерски клуб тако да одатле и потичу његови први кораци у спорту. Љуба је био толико јак да је на рукама могао да пређе Београд, говорили су његови другови. Јуна 1965. Љуба Магаш је украо „фићу“, а потом и „фијат 1300′′, па „опел рекорд“. Осуђиван је због крађа женских торби у Београду, Нишу и Копру. Све до 1967. то се сматрало ситним безобразлуцима, а онда је у једној тучи на Технолоском факултету пребио студента Владимира Вучковића. У страху од милиције тада је први пут побегао у иностранство. Накратко се сакрио у Аустрији. У јесен 1967. када је заједно са Радетом Ћалдовићем Ћентом и Зораном Милосављевићем Робијом оптужен да је силовао једну девојку осуђен је на две године и осам месеци затвора, које је одлежао у Сремској Митровици.Чим је изашао на слободу марта 1971, стигла га је прва полицијска потерница због крађе аутомобила. Зато је пребегао у Италију, а потом у Немачку. Магаш се настанио у Франкфурту, граду банака и бизниса, са много Југословена „на привременом раду“. Центар њиховог окупљања је била кафана „Џубокс Џамбо Џет“. Средином септембра 1975. Интерпол Немачке поручио је југословенским колегама да је екстрадиција коју је тражила Југославија, одобрена и да Магаш може бити преузет на аеродрому у Франкфурту, ради спровођења у Београд. У обавештењу је посебно наглашено да је Магаш веома „напрасит“ и опасан и на то треба обратити пажњу приликом спровођења. Окружни суд у Београду га је осудио због силовања на четири године и шест месеци затвора. После три године пуштен је са издржавања казне и врло брзо се вратио у Франкфурт. На основу захтева Окружног суда из Подгорице и сагласности Савезног секретаријата за правосуђе, јануара 1980. године, преко Интерпола, расписана је нова међународна потерница за Магашем. Екстрадиција је поново извршена авионом, 20. фебруара 1981. године и Магаш је приведен у притвор Окружног суда у Титограду. Првостепеном пресудом осуђен је на пет година затвора због силовања. Врховни суд је укинуо првостепену пресуду и наложио Окружном суду да одржи нови претрес. После двадесет месеци, октобра 1982. године, Магаш је пуштен из притвора, дозвољено му је да се брани са слободе. Поред свих дела и лошег гласа који га је пратио његове навике су биле потпуно окренуте спорту и здравом начину живота. То је ишло дотле да је и у затворима уводио своја правила која су сви морали да поштују. Поред свих дела и бурног живота боксовао је за клуб “ЦСЦ Франкфурт” у екипи заједно са прослављеним шампионом Дарком Целингером и многим познатим борцима Немачке. За Љубу се причало да је био један од обавештајаца Титове тајне службе што је обелоданио и Слободан Митрић у својој књизи “Титов обавештајац” из 1973 године. Неке ствари из његовог живота нису ни дан данас баш најјасније објашњене као ни веза са четничким покретом. Све те забуне да је Љуба прво радио за државу, а касније се окренуо против ње ишле су на руку Горану Вуковићу који се понудио да за државу учини услугу и уклони Љубу.Да ли је добио дозволу или то урадио на своју руку то никада није обелодањено, нити је ико веровао у његове најаве да ће то урадити. 10. новембра 1986, испред зграде Земаљског суда у Франкфурту убијен је Љубомир Магаш.На крају остаје нејасно да ли је Горан Вуковић убио Љубу Земунца по налогу Немачке, Југославије или из страха и освете. Овим делом поставио је себе на високу лествицу света криминала али и навукао гнев свих великана тадашњег подземља, већину врата правих “витезова” је заувек затворио. Горан Вуковић Мајмун и Душан Маловић ликвидирани су у центру Београда 12. децембра 1994. док су улазили у кола. Полиција је приликом увиђаја пребројала 30 чаура калибра девет милиметара. Извор: Курир


text:
__БЕЗКН__ -{HTML}- (, језик за означавање хипертекста) је описни језик специјално намењен опису веб страница. Помоћу њега се једноставно могу одвојити елементи као што су наслови, параграфи, цитати и слично. Поред тога, у -{HTML}- стандард су уграђени елементи који детаљније описују сам документ као што су кратак опис документа, кључне речи, подаци о аутору и слично. Ови подаци су општепознати као мета подаци и јасно су одвојени од садржаја документа. Актуелна верзија стандарда је HTML 5, а сам стандард одржава Конзорцијум за Веб (-{W3C, World Wide Web Consortium}-). HTML може да угради програме написане у скриптном језик језику као што је Јаваскрипт, што утиче на понашање и садржај веб страница. Укључивање CSS-а дефинише изглед и распоред садржаја. WWW Конзорцијум (W3C), бивши одржавалац HTML-а и тренутни одржавалац CSS стандарда, подстакао је употребу CSS-а преко експлицитног HTML-а за презентацију, према подацима из 1997. Облик HTML-а, познат као HTML5, користи се за приказивање видео и аудио записа, првенствено користећи елемент , заједно са Јаваскриптом. Историја -{HTML}- је настао упрошћавањем -{SGML}- (-{Standard Generalized Markup Language}-, стандардизовани уопштени језик за означавање) стандарда са сврхом описа документа који се објављују на вебу. У почетку је био прилично ограничен што се означавања садржаја тиче и пружао је углавном елементарне ствари за означавање и форматирање текста (параграфи, наслови, цитати итд.). Како је веб растао тако је расла и потреба за богатијим садржајем те је у том смеру развијан и -{HTML}- стандард. Тада су стандарду додате елементи за опис табела, слика, слојева, напредно форматирање текста итд. Спецификације -{HTML}- 2.0 – (-{RFC}- 1996) -{HTML}- 3.2 – 14. јануар 1997, -{HTML}- 4.0 – 18. децембар 1997, -{HTML}- 4.01 (мање измене) – 24. децембар 1999, -{ISO/IEC}- 15445:2000 (-{„ISO HTML“}-, базирано на -{HTML 4.01 Strict}-) – 15. мај 2000. -{HTML}- 5 – 22. јануар 2008 (још увек у развоју) -{HTML}- као језик Дефиниција типа документа Сви -{HTML}- документи би требало да почињу са дефиницијом типа документа -{DTD, Document Type Definition}- који прегледачу дефинише по ком стандарду је документ писан. <!DOCTYPE HTML PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.01//EN" "http://www.w3.org/TR/html4/strict.dtd"> Овај кôд говори прегледачу да је документ писан по строгом -{HTML}- 4.01 стандарду. Овај конкретан стандард искључује коришћење презентационих елемената да би се што боље одвојила презентација од садржаја. Синтакса Основ -{HTML}--а представљају етикете () и атрибути. Етикете могу бити просте, облика (<Х>), када служе за маркирање и сложене, када се користе као ограђивачи ( и ) за делове текста између њих. Свака етикета представља посебну команду, којом се одређени део документа одваја од остатка примењујући правила дефинисана самом етикетом. Атрибути се налазе унутар сложених ознака и садрже додатне информације о начину приказивања и понашању означеног дела документа. Атрибути се смештају између знакова навода. Интернет прегледач игнорише непознате атрибуте и елементе и не прави разлику између великих и малих слова (). Он текст аутоматски прелама према ширини блока или прозора, правећи нове редове ако је потребно. Пример:
Текст параграфа.

Текст параграфа
 У првом примеру се одабрани део означава као параграф. У другом примеру, користи се атрибут за поравнавање параграфа надесно. Структура документа -{HTML}- документи се састоје из два основна дела: оног који описује документ и начин на који треба да буде представљен и дела који представља садржај документа. Информације које описују документ се смештају између ознака за заглавље документа -{,}-. У оквиру заглавља поставља се наслов документа између ознака -{,}-, док се сам садржај смешта између ознака -{,}-. Ова три елемента заједно са ознакама -{,}- чине минималну структуру -{HTML}- документа. Пример: <!DOCTYPE HTML>   <meta charset="UTF-8"> <title>Наслов документа</title>
Пример документа

Ово је пример једног простог HTML документа.
   Коментари Коментари у оквиру -{HTML}- кода, који се не приказују помоћу интернет прегледача пишу се између ознака . Пример:  Елементи
 — ознака за нови ред (), ради се о простој ознаци, која има само почетак, нема ознаке за крај. <hn> ... </hn> — ознака за наслов (). n може узети вредности од 1 до 6. Користи атрибуте глобалног типа. Што је наслов већег нивоа (што је мањи број), то ће оно бити истакнутије приказано.
Наслов величине 1

Наслов величине 2

Наслов величине 3

Наслов величине 4

Наслов величине 5

Наслов величине 6

...
 или само
 ознака за нови пасус ()
 ...
 неуређена листа (), са елементима листе ()
...

Елемент 1

Елемент 2

 <оl> ... </оl> уређена листа () са редним бројевима испред елемената листе
...
, где је могуће поставити атрибут start="почетни редни број"

Елемент 5

Елемент 6

 табела () се пише помоћу ознака

, између којих могу стајати: ознаке за редове ()

, колоне, односно податке у табели () 	 и заглавља за колоне ()

 ред 1, колона 1	 ред 1, колона 2

 ред 2, колона 1	 ред 2, колона 2

 одељак
 служи као контејнер за груписање других елемената. Када се користи са CSS служи за постављање заједничких атрибута стилова великим блоковима елемената. контејнер  за текст. Када се користи са CSS служи за постављање заједничких атрибута стилова за текстове. хипервеза или веза () за реч, групу речи или слику. Притиском на дату везу врши се скок на други документ или други део истог документа. Реализује се помоћу ознаке <а>. Најважнији атрибут за везу је href у коме се одређује документ на коју треба скочити. „Веза“ може бити апсолутна ("http://sr.wikipedia.org/HTML" target="_blank">веза на Википедију), релативна у у односу на постојећи документ, при чему датотека мора да буде на истом серверу, или скок на неку ознаку у оквиру постојећег документа (”#Елементи”). Такође, могуће је поставити и атрибут target којим се одређује да ли ће се документ отворити у истом прозору ("_self") у новом прозору ("_blank"), родитељском прозору ("_parent" frame), датотеку главног прозора ("_top" - frame) или у прозору који се наведе у овом атрибуту. Ако се не постави ни једна вредност атрибута, отвара се у истом прозору. веза на Википедију слика () приказује се на страници преко URL адресе, нема ознаку за крај. Опција ismap се наводи када је слика на страни сервера, када је потребно одредити област слике на којој је извршен клик, при чему се координате шаљу на сервер. Ако је слика-мапа на страни клијента, користи се опција usermap.  Формати текста подебљана слова () искошена - курзив слова () подвучен текст () прецртана слова () <big>велика слова</big> () мала слова () горњи индекс() доњи индекс () текст компјутерског кода ()
...
 дословни пренос текста, онако како је унет () Види још Кодирање карактера у HTML-у Alt atribut Референце Литература Спољашње везе -{HTML}- 4.01 – актуелна спецификација Конзорцијум за Веб – организација која је прописала -{HTML}- стандард -{W3C}- валидатор – алат за проверу исправности -{HTML}- докумената WHATWG's HTML Living Standard Dave Raggett's Introduction to HTML Tim Berners-Lee Gives the Web a New Definition (archived 12 April 2011) HTML Entities HTML Скраћенице W3C Standardi


ПОСЕТА САЈМУ ЕКОЛОГИЈЕ у Новом Саду - ОШ "Иса Бајић" Кула ДАН СТАРИХ – СУСРЕТ СВЕТОВА 2019 Еколошки покрет Врбаса наградио је полазнике еко-школице, чланове Ученичког парламента ОШ „Иса Бајић“ из Куле, едукативним излетом на сајам екологије у Новом Саду, као награду за њихову марљивост и пажњу на мноштву радних акција, радионица и за анкету коју су спровели са својим суграђанима. Посебну пажњу добили смо на изложбеним просторима Инжењера заштите животне средине, Покрајинског секретаријата за урбанизам, градитељство и заштиту животне средине, Еколошког магазина Еко лист и Војводина шуме. Имали смо прилику да сазнамо многе корисне ствари о успешном раду у цивилној организацији, спровођењу надлежности у државној институцији, значају промоције еколошких вредности и начину управљања природним добрима. Са члановима нашег парламента биле су директорица школе Мирјана Ивић Михајловић, наставница Андреа Рапчак и координатор ученичког парламента наставница Валентина Мујичић. Посету сајму организована је у оквиру пројекта „Грађани у акцији – здружено у корист природе“, којег је подржало Министарство заштите животне средине. Подршка је стигла и од компаније Суноко, фабрике уља и биљних масти Витал и фабрике алкохола Реахем!


Информатор 2016 садржи услове, начин и поступак уписа у прву годину Основних и Интегрисаних академских студијских програма на Архитектонском факултету Универзитета у Београду за школску 2016/2017. годину.


text: Аранђеловдан у Петропавловском храму у Аранђеловцу Велики празник Цркве Божје, Сабор Светог aрхангела Михаила, прослављен је и ове године веома свечано у храму Светих апостола Петра и Павла у Аранђеловцу. Свету архијерејску Литургију служио је Преосвећени Епископ шумадијски г. Јован, уз саслуживање братства овога храма. Сабраном народу и бројним славарима који су Литургијом отпочели прослављање свога заштитника, aрхангела Михаила, владика Јован је честитао празник и пожелео срећну и Богом благословену крсну славу. Владика је у беседи истакао значај и улогу небеских Сила Бестелесних у животу Цркве, али и свакога човека који на крштењу добија свога анђела чувара, који бди над нама целога живота: - Анђео записује сва наша добра дела која чинимо током живота, али и онај непомјаник бележи сва наше грехе и рђава дела која чинимо. И онда, када душа човекова изађе пред лице Божје, анђео чувар износи све наше добро, док онај други износи наше зло, те бива вагање на оном кантару који се често иконопише на иконама светог Архангела Михаила. И постоји једна прича о неком човеку коме тај кантар није превагнуо ни на једну ни на другу страну, јер је имао подједнако и добрих и лоших дела. Тада је анђео чувар кануо једну сузу на страну са добрим делима и кантар је превагнуо на ту страну, те се човек спасао. Ова прича најбоље говори колики је значај анђела у нашем животу, а ми браћо и сестре, треба да се угледамо на њих у ономе што они непрестано раде- да славимо Бога целим својим бићем, нагласио је владика Јован. На крају свете Литургије, Владика је доделио орден Вожда Карађорђа г. Радовану Мирковићу, као и архијерејске грамате признања гђама Весни Јокић, Љиљани Лешкин и Лудмили Вокоун из Аранђеловца за дугогодишњу свесрдну помоћ у животу и раду петрпавловске цркве. Након Св. Литургије владика Јован је преломио славски колач старешини петропавловске цркве, протојереју- ставрофору Мићи Ћирковићу и остао за славском трпезом. Извор: Епархија шумадијска


За брже одлагање јаловине Крајња тачка, односно, оса одлагача транспортера Т06 померена је на раздаљину од 44 метра, а све са циљем да се одлагање јаловине настави директно. – Претходна локација захтевала је стално присуство помоћне механизације, честа померања одлагача, а због тога и застоје током којих је јаловина камионима одвожена на спољна одлагалишта РБМ. – У Руднику бакра ...


Quote: Што не значи да је ситуација била иста и у Београду. Quote: Опет, није он изазвао општу опасност јер није он возио авион са кога су испаљени пројектили на зграду, нити је он био налогодавац тог кривилног дела. Quote: Ја и не тврдим да сам претерано морална особа, и немам ни разлога да будем јер сам окружен неморалним светом, али сигурно не бих цмиздрио, шта год да се десило у неком хипотетичком сценарију. Губитак људског живота је трагичан, наравно, и овакве НЕЛЕГАЛНЕ пресуде можда могу да донесу неку сатисфакцију породицама жртава, али су катастрофалне за државу Србију и за српски народ. Оваквим пресудама ми доказујемо да смо сами себе бомбардовали, доказујемо да су наши људи убили жртве НАТО агресије а не официри и пилоти НАТО пакта. Пред собом а и пред другима ми скидамо кривицу за злочинанчку агресију НАТО пакта са њихових леђа и стављамо је на леђа држављана Србије, Срба - на наша леђа. Невероватно је то што неки овде не виде даље од свог носа... Када се у затвору буду нашли налогодавци и извршиоци кривичних дела која су извршена те ноћи, када се буду нашли иза решетака они који су убили малу Милицу из Батајнице, они који су бомбардовали породилиште Др. Драгиша Мишовић, они који су мучки убили на хиљаде Срба, онда можемо да причамо о евентаулној одговорности Милановића и њему сличних.


text: Фонд за младе таленте Републике Србије објавио је Листу добитника награде по Конкурсу за доделу награда ученицима средњих школа за постигнуте успехе на признатим такмичењима у земљи и иностранству у току календарске 2012. године. На овогодишњи конкурс Фонда пријавило се укупно 1219 кандидата, а 1076 ученика средњих школа испуњава све услове конкурса, што је највећи број добитника награда Фонда по овом конкурсу до сада. Фонд је усвојио и висину новчаних износа награда по конкурсу које ће износити од 20.000,00 динара до 200.000,00 динара по кандидату а Фонд ће у најуспешније средњошколце по овом конкурсу уложити више од 35.800.000,00 динара. Листа добитника награде објављена је на интернет страницама Министарства омладине и спорта – www.mos.gov.rs и Фонда за младе таленте – www.dositeja.rs, као и на омладинском порталу „Замисли живот“ – www.zamislizivot.org. Честитамо свим овогодишњим добитницима награде „Доситеја“! Овде можете преузети Листу добитника награда и обавештење о износима награда можете преузети овде. Фонд за младе таленте је од 2008. године до данас наградио више од 4500 ученика средњих школа за постигнуте успехе на признатим домаћим и међународним такмичењима, а награде и стипендије Фонда за младе таленте који ради у оквиру Министарства омладине и спорта укупно је добило више од 10800 ученика средњих школа и студената и за те намене је утрошено више од 2,8 милијарде динара.


титлови "Entourage" The WeHo Ho - титлови српски 1CD srt (scc) Откривено је блокирање огласа. Размислите о подршци сајта www.OpenSubtitles.org на други начин Timor-LesteTrinidad and TobagoTunisiaTurkeyTurkmenistanU.S. Virgin IslandsUgandaUKUkraineUnited Arab EmiratesUruguayUSAUzbekistanVanuatuVenezuelaVietnamWest GermanyYemenYugoslaviaZaireZambiaZimbabweГодина филма:=<<=>>=!=FPS:Изабери23.97623.98024.00025.00029.97030.00050.00059.94060.000ТитловиФормат:ИзабериsubsrttxtssasmimpltmpvttОтпремљен:Изабериданасјучепре 7 данапре 15 данапре месец данапре 6 месеципре годину данаВеома напредна претрагаВеома напредна претрагаОтпремилац:ИД корисника::ИМДб ИД:Дисперзија филма:ИД филма: Гледајте филмове с титловима уз помоћ Опен сабтајтлс плејера. Бесплатан је и ради на оперативном систему Виндоус.Већина икона је активно. Пређите мишем преко њих да сазнате њихово значењеУклони оглас Entourage титлови српски S04E06"Entourage" The WeHo Ho S04E06 српски титлови (2007) 1CD srtСезона: 6 - Сви титлови за ову серијуПреузми: Entourage movie Купи на АмазонуПодаци о титлуПреузмиKoristite OpenSubtitles Download ManagerХвалаOcenite kvalitet titlovaКоментарStream this movie on alluc.com tpz-entourage406.srt (43665бајтова) прикажи прегледS04E06 - The WeHo Ho.avi Називи датотека филмаEntourage - Season 4 - Episode 08 - Gary's Desk.avi Називи датотека филмаtpz-entourage406.avi Називи датотека филмаEntourage.S04E06.1080p.5.1Ch.BluRay.ReEnc-DeeJayAhmed.mkv Називи датотека филмаEntourage - Season 4 - Episode 07 - The Day Fuckers.avi Називи датотека филмаEntourage S04E06.avi 244586507 Називи датотека филмаEntourage.S04E06.DVDRip.XviD-TOPAZ.avi 244586512 248084480 244586510 Називи датотека филмаwww.swtim.org.Entourage.S04E06.DVDRip.XviD-TOPAZ.avi 248084482 Називи датотека филмаvideo6.mp4 93597106 244586505 Називи датотека филмаEntourage - S04E06 - The Weho Ho.mkv 352780023 Називи датотека филмаentourage.406.dvdrip.x264-Team.FuSiOn.mkv 97251518 Називи датотека филмаEntourage - 04x06 - The WeHo Ho.mkv 87333527 Називи датотека филма06 - The we-ho ho.avi 246335488 Називи датотека филмаEntourage.S04E12.DVDRip.XviD-TOPAZ.avi 366448656 244586515 244586513 Називи датотека филма tpz-entourage40623.976 FPS Преузми "Entourage" The WeHo Ho брзином од 25 MB/сThe.Walking.Dead.S07E14.WEB-DL.x264-FUM[ 20.03.2017Entourage титлови српски S04E06Назив издања#CD ОтпремљенОтпремилацEntourage S04E06 720p DIMENSION1CD06.12.201342x 0.00titlovicEntourage - 04x06 - The WeHo Ho1CD11.08.201060x 0.00Entourage s04 e06 - The WeHo Ho1CD07.08.2010156x - Ari must convince Lloyd to come back to work after Lloyd has a nasty breakup with Tom, Turtle's shady cousin makes them an offer they cant refuse.Режија:Mark MylodСценарио:Doug EllinУлоге:Kevin ConnollyAdrian GrenierKevin DillonJerry FerraraPerrey ReevesJeremy PivenChris BlasmanKellee BrandiseRhys CoiroKayla EwellRosemary GarrisDave JohnsonRex LeeLouis LombardiJimmy PalumboЖанр:ComedyDramaУклони оглас download subtitleНови титловиABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ#Подршка |


Црна књига комунизма Група француских историчара и социолога је пре неколико година штампала Црну књигу комунизма, у којој су побројани и разврстани злочини овог покрета у XX веку. По налазима ове много читане и коментарисане књиге, посвећене преминулом француском историчару комунизма Франсоа Фиреу, комунисти су у чисткама и терору над становништвом сопствених земаља током XX века побили преко 100 милиона људи. Ужас цифара и подсећања на систематичност и бестијалност комунистичких злочина изазвао је потребу многих левичарских интелектуалаца да на неки начин одбране комунизам од овакве "екстремне" дијаболизације, или макар да морално релативизују чињенице које су у тој књизи навођене. Оно што је њих највише погађало јесте хладно и немилосрдно обрачунавање аутора Црне књиге са старом догмом о јединствености и неупоредивости нацистичких злочина, која је коришћена у склопу левичарске идеологије "антифашизма" у претходних пола века, често са нескривеном амбицијом рехабилитације и нормализације комунизма, односно као нека врста смоквиног листа за потискивање комунистичких злочина и табуизацију тоталитарног каратера самог комунизма. Кад гледате цифре, описе, систематичност и размере злочина, стичете неодољив утисак о потпуној моралној идентичности нацизма и комунизма. Сваке вечери на телевизији се приказује ријалити шоу који се одвија под знамењем црвене звезде петокраке. Разлози и мотиви за употребу могу бити различити: од симпатија организатора за титоистичку идеју, преко кемп третмана једног симбола из прошлости, до просте асоцијације на бившу Југославију као на целовит простор на коме се организатори боре за гледаност. Можемо ли да замислимо како неко исти шоу приказује са симболом свастике? Недавно сам, такође, на улицама Београда имао прилике да видим како се један уважени режисер шета са великом торбом на којој је преко целе дужине исликана огромна црвена петокрака. Петокрака се могла видети и током такозваних антифашистичких протеста. Њу, такође, употребљавају и разне неокомунистичке организације и све бројније анархистичке иницијативе. Док су појаве неонацистичких група и њихова употреба свастике изазвали оправдано веома жучне реакције шире јавности, поновна појава и употреба комунистичких симбола не само да није изазвала једнако противљење и осуду већ је штавише дочекана са симпатијама!? Овај несхватљив феномен резултат је жалосне чињенице да у Србији комунистички злочини никада нису адекватно расветљени и објашњени, те да злочиначка природакомунистичког покрета и његови застрашујући резултати у прошлом ве 2b51 ;ку никада нису доспели до наше шире јавности. Комунизам је, међутим, квантитативно гледано, произвео далеко више директних жртава него нацизам. Док се резултати нацистичке владавине процењују на око двадесет пет милиона жртава, свеукупни биланс комунистичког терора, репресије и прогона процењује се од шездесет до чак сто милиона мртвих (преглед различитих процена може се наћи у изванредној књизи Алана де Беноа „Нацизам и комунизам”, која се прошле године појавила код нас). У Србији, нажалост, никада није објављен најзначајнији документ о монструозној природи комунистичког покрета, волуминозна „Црна књига комунизма” Стефана Куртоа и још петорице историчара која се још 1997. појавила у Француској, затим и на многим светским језицима. Превод се, занимљиво је, већ 1999. појавио и у Љубљани и у Загребу и у Сарајеву, али не и у Београду, иако би управо српски народ требало највише да буде заинтересован за ову тематику као највећа жртва комунизма на овим просторима. Куртоа и сарадници на преко осамсто страница сведоче о монструозности комунистичког подухвата на различитим меридијанима. Као у неком интензивном хорор филму ређају се бројке и стравични призори истребљивања читавих слојева људи, убиства милиона припадника различитих етничких група планираном глађу, систематског терора над сопственим грађанима, гулага, подстицања глобалног црвеног тероризма, страховитих обрачуна током Шпанског грађанског рата (укључујући и вешања свештеника), окупације читаве источне Европе, бруталне елиминације демократских политичких противника, слике десетина милиона жртава разних маоистичких експеримента у Азији од којих је најмонструознији такозвана Културна револуција (свеукупно око 65 милиона жртава), затим застрашујућа два милиона Пол Потових жртава у Камбоџи, дивљања комунистичких вођа у „народним” режимима Африке (Етиопија, Мозамбик, 3ffa Ангола), у Латинској Америци итд. Ми бисмо и те како имали да додамо своје поглавље: отпочињање и вођење братоубилачког рата под видом револуције, лијева скретања у Црној Гори, стравични црвени терор Удбе у јесен 1944. у западној Србији, убиства, протеривања и елиминација великог дела грађанске елите у Србији, пљачкање и отимање приватне имовине, присилни откуп, терор над сељаштвом, насилно укидање монархије, укидање демократије и партијског плурализма, Голи оток, убиства и терор међу емиграцијом, цепање Србије, конструисање нових нација цепањем српског етничког корпуса, разбијање и цепање Српске православне цркве, Устав из 1974. и разбијање српског етничког простора итд. Због свега овога неопходно је третирати комунистичке злочине једнако као и нацистичке, а симболе и знамења оба покрета посматрати на једнак начин и једнако се односити према њима. Управо онако како је Уставни суд Савезне Републике Немачке урадио током педесетих година прошлог века: у исто време забрањене су и неонацистичка и комунистичка партија Немачке. Залажем се за амерички модел третирања екстремистичких група који брани право на слободу мишљења, изражавања и окупљања свима, укључујући и екстремисте све док не прете директним насиљем. Али ако се овде прибегне моделу који постоји у неким континенталним земљама, који предлажу неке мање партије, невладине организације па чак и поједини министри, а то је модел забране, онда са пуно права треба захтевати да се у исто време забране и неонацистичке и неокомунистичке организације и знамења. Ако се забране само неонацисти то ће значити опасну аболицију комунизма и указати на то да у Србији стварна демократија и даље остаје далеки сан; то јест да се под видом борбе против нацизма не брани демократија већ комунистичко наслеђе. Центар за конзервативне студије


У потпуности обучен - Приче Пројекат Алл Овер Дрессед одвијао се између октобра 2018. и јануара 2019. са 40 нових застава дизајнираних да обуче брод. Радећи са уметницима из уметничког колектива Оур Цубе, пет локалних школских и друштвених група истражило је богату историју брода и њене приче, при чему је свака група кренула на различито путовање открића. Ко је укључен? Товер Пројецт је организација заснована на заједници за децу и одрасле са сметњама у учењу и сензорним сметњама. У блиској сарадњи са уметницима, одрасли учесници су били инспирисани путовањима брода у Кину и Аустралију по чај и вуну. Користећи Фотографије санта леда капетана Вуџета и мапе трговачких путева брода за инспирацију, група је креирала јединствен скуп текстилних одговора. Ученици из основних школа Линтон Меад и Хавксмоор су истраживали Песма Роберта Бернса Там О'Схантер , то је Цутти Сарк дало њено име, препричавајући песму сопственим речима и сликама. Ученици средње школе Ст Урсула'с Цовент су погледали алтернативни терети које је Цутти Сарк носио од књига до шибица, играчака до угља и ципела до какао зрна. Користећи традиционалне распореде сигналних заставица, они су их поново интерпретирали како би створили савремене графичке приказе. Учесници из Аге УК Цхарлтон су се ангажовали са својим поморске успомене на Греенвицх и Цутти Сарк , а истражени материјали од којих је направљена омогућили су јој да буде један од најбржих бродова на свету. Ученици јединице за упућивање ученика у Невхавену су се фокусирали на живот на броду . Прихватајући вештину шивања, као и многи морнари пре њих, група је забележила у вез своја запажања из прича које су чули. Наша коцка је колектив који има за циљ да подржи учеснике у њиховим путовањима у културне просторе подстицањем дијалога, истраживања и истраживања како би се развиле вештине и самопоуздање за преузимање власништва над јавним културним просторима и подстицање осећаја припадности. Уметници су били Харијет Мена Хил, Мари Тереза Рос, Ал Џонсон, Хана Кашион и приповедачица Оливија Армстронг. Како могу да видим заставе? Посетите Цутти Сарк 2019. да бисте видели наше нове заставе окачене између њених јарбола и придружите нам се на низу догађаја у част њене 150. године. Посетите Цутти Сарк како се зове августовски месец када ће се променити час који је датум за Ускрс ако је месец у трећој четвртини, какав облик има на небу?


У току наставе студенти добијају три практична домаћа задатка, која треба самостално да реше на рачунару: 1. пројектовање Бајесовог класификатора и секвенцијалног теста; 2. Дизајн алгоритма за препознавање руком писаних цифара; 3. Пројектовање линеарног и квадратног класификатора; 4. Кластеризација генерисаних облика. Introduction to Statistical Pattern Recognition, Keinosuke Fukunaga, Prentice Hall, 1990. 3x15 часова предавања, 1x15 аудиторне вежбе и 1х15 практичне наставе рада на рачунару.


text: 1976. је била преступна година. Догађаји Јануар Фебруар 4. фебруар — Земљотрес у Гватемали 1976. 27. фебруар — У Западној Сахари, коју је дан раније Шпанија предала на управљање Мароку и Мауританији, ослободилачки фронт Полисарио је прогласио Сахарску Арапску Демократску Републику. Март 9. март — У паду кабине на жичари у италијанском зимовалишту Кавалезе 14. март — Египат је поништио уговор о пријатељству и сарадњи склопљен са Совјетским Савезом. 24. март — У Аргентини власт преузела војна хунта генерала Хорхеа Виделе, а председница Изабела Перон ухапшена. Април 1. април — Стив Џобс и Стив Вознијак оснивају фирму Епл. 4. април — Нородом Сиханук је абдицирао са места вође Камбоџе и ухапшен је од стране Црвених Кмера. 5. април — Џејмс Калахан је постао премијер Уједињеног Краљевства. Мај 28. мај — Пуштена је у редован саобраћај железничка пруга Београд—Бар, која је, с прекидима, грађена 24 године. Јун 5. јун — Брана Тетон у источном Ајдаху се срушила када је њен резервоар био пуњен по први пут, што је за последицу имало смрт 11 особа и 13.000 грла стоке. 11. јун — У државном удару у Уругвају оборен председник Хуан Бордабери и почела је деветогодишња војна диктатура. 16. јун — У Совету, највећем црначком насељу у Јужној Африци, избили расни нереди у којима је, током неколико месеци, погинуло најмање 600 црнаца и три белца. 27. јун — Палестински терористи су отели авион Ер Франса на линији Тел Авив-Париз. 28. јун — Пуштена је у редован саобраћај железничка пруга Београд-Бар, која је, с прекидима, грађена 24 године. 29. јун — Сејшели су добили независност од Уједињеног Краљевства. Јул 3. јул — Проглашено је уједињење Северног и Јужног Вијетнама у једну државу Вијетнам са главним градом Ханојем. 4. јул — Израелски командоси упали су на аеродром Ентебе у Уганди и ослободили 102 таоца из француског путничког авиона који су отели терористи 27. јуна. 14. јул — Кинески грађевинари завршили железничку пругу названу „Танзам“, која је повезала луку Дар ес Салам у Танзанији и Замбију. 18. јул — Нађа Команечи је постала први гимнастичар у историји Олимпијских игара која је добила маскималну просечну оцену 10 на Олимпијским играма 1976. 20. јул — Америчка сонда Викинг 1 спустила се на Марс после 11 месеци лета и почела да шаље на Земљу јасне снимке те планете. 28. јул — У земљотресу у којем је потпуно разорен кинески град Тангшан погинуло најмање 242.000, а повређено 164.000 људи. Август Септембар 10. септембар — У судару путничких авиона „Трајдент“ британске компаније „Бритиш ервејз“ и „Даглас DC-9“ југословенске компаније Инекс Адрија северно од Загреба, погинуло је свих 176 људи у оба авиона. Октобар 11. октобар — У Кини је, под оптужбом за заверу, ухапшена Четворочлана банда: удовица Мао Цедунга Ђанг Чинг и три бивша висока функционера. Новембар 2. новембар — На председничким изборима у САД, кандидат Демократске странке, Џими Картер, изабран је за председника САД победивши актуелног републиканског председника Џералда Форда. Децембар Датум непознат Википедија:Непознат датум — Скупштина СФРЈ донела Закон о удруженом раду. Овим законом, свако предузеће, фабрика, школа и све остале институције претворене су у радну организацију (РО), организацију удруженог рада (ОУР), основну организацију удруженог рада (ООУР), или сложену организацију удруженог рада (СОУР). Рођења Јануар 2. јануар — Паз Вега, шпанска глумица 2. јануар — Данило ди Лука, италијански бициклиста 3. јануар — Ангелос Басинас, грчки фудбалер 5. јануар — Иван Томић, српски фудбалер и фудбалски тренер 8. јануар — Рафаела Андерсон, француска порнографска глумица 12. јануар — Драган Исаиловић, српски фудбалер 13. јануар — Марио Јепес, колумбијски фудбалер и фудбалски тренер 13. јануар — Еухенија Силва, шпански модел 21. јануар — Ема Бантон, енглеска музичарка, глумица и радио и ТВ водитељка, најпознатија као чланица групе -{Spice Girls}- 21. јануар — Наташа Марковић, српска глумица 31. јануар — Трајанос Делас, грчки фудбалер и фудбалски тренер 31. јануар — Тајрон Незби, амерички кошаркаш Фебруар 1. фебруар — Катрин Јакобсдоутир, исландска полтичарка, 28. Премијер Исланда 3. фебруар — Ајла Фишер, аустралијска глумица и списатељица 3. фебруар — Тијана Дапчевић, македонско-српска музичарка 10. фебруар — Карлос Хименез, шпански кошаркаш 11. фебруар — Рикардо Переира, португалски фудбалски голман 12. фебруар — Силвија Сејнт, чешка порнографска глумица 14. фебруар — Ерика Лирсен, америчка глумица 16. фебруар — Драган Младеновић, српски фудбалер и фудбалски тренер 17. фебруар — Ђуро Остојић, црногорски кошаркаш 23. фебруар — Кели Макдоналд, шкотска глумица 25. фебруар — Рашида Џоунс, америчка глумица 28. фебруар — Али Лартер, америчка глумица и модел 29. фебруар — Вонтиго Камингс, амерички кошаркаш Март 5. март — Шарунас Јасикевичијус, литвански кошаркаш и кошаркашки тренер 5. март — Бо Мадсен, дански музичар, члан групе -{Mew}- 8. март — Фреди Принц Млађи, амерички глумац 8. март — Александар Смиљанић, српски кошаркаш 10. март — Барбара Шет, аустријска тенисерка 13. март — Милан Антонић, српски глумац 13. март — Дени Мастерсон, амерички глумац 17. март — Алваро Рекоба, уругвајски фудбалер 19. март — Петар Грашо, хрватски музичар 19. март — Андре Милер, амерички кошаркаш 19. март — Алесандро Неста, италијански фудбалер и фудбалски тренер 20. март — Честер Бенингтон, амерички музичар, најпознатији као фронтмен групе -{Linkin Park}- (прем. 2017) 22. март — Рис Видерспун, америчка глумица 23. март — Мишел Монахан, америчка глумица 25. март — Владимир Кличко, украјински боксер 27. март — Дени Фортсон, амерички кошаркаш 29. март — Џенифер Капријати, америчка тенисерка Април 1. април — Дејвид Ојелоуо, енглеско-амерички глумац и продуцент 1. април — Кларенс Седорф, холандски фудбалер и фудбалски тренер 5. април — Симоне Инзаги, италијански фудбалер и фудбалски тренер 5. април — Фернандо Моријентес, шпански фудбалер и фудбалски тренер 6. април — Борис Режак, српски музичар 8. април — Николина Пишек, хрватска ТВ водитељка, глумица и модел 12. април — Бред Милер, амерички кошаркаш 19. април — Александар Глинтић, српски кошаркаш 20. април — Шеј Гивен, ирски фудбалски голман 24. април — Ненад Чанак, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 25. април — Тим Данкан, амерички кошаркаш 25. април — Рајнер Шитлер, немачки тенисер 27. април — Сали Хокинс, енглеска глумица Мај 4. мај — Никола Шкорић, српски глумац 9. мај — Ненад Јестровић, српски фудбалер 13. мај — Трејџан Лангдон, амерички кошаркаш 13. мај — Ана Поповић, српска музичарка 16. мај — Урош Умек, словеначки ди-џеј и продуцент електронске музике 19. мај — Кевин Гарнет, амерички кошаркаш 20. мај — Луис Булок, амерички кошаркаш 21. мај — Стјуарт Бингам, енглески играч снукера 21. мај — Дара Бубамара, српска певачица 21. мај — Предраг Савовић, српски кошаркаш 25. мај — Килијан Мерфи, ирски глумац 25. мај — Итан Супли, амерички глумац 29. мај — Мејсио Бастон, амерички кошаркаш 30. мај — Радослав Нестеровић, словеначки кошаркаш 30. мај — Магнус Норман, шведски тенисер 31. мај — Колин Фарел, ирски глумац Јун 3. јун — Александра Балмазовић, словеначка глумица 4. јун — Ненад Зимоњић, српски тенисер 4. јун — Кејси Чејмберс, аустралијска музичарка 5. јун — Такајуки Сузуки, јапански фудбалер 6. јун — Владо Георгиев, српски музичар и музички продуцент 7. јун — Мирсад Туркџан, турски кошаркаш 8. јун — Линдси Давенпорт, америчка тенисерка 14. јун — Масимо Одо, италијански фудбалер и фудбалски тренер 17. јун — Скот Адкинс, енглески глумац 23. јун — Патрик Вијера, француски фудбалер и фудбалски тренер 23. јун — Паола Суарез, аргентинска тенисерка 24. јун — Данијел Сантијаго, америчко-порторикански кошаркаш 26. јун — Петар Каписода, црногорски рукометаш 27. јун — Вагнер Моура, бразилски глумац, редитељ, сценариста, продуцент и музичар Јул 1. јул — Руд ван Нистелрој, холандски фудбалер и фудбалски тренер 1. јул — Патрик Клојверт, холандски фудбалер и фудбалски тренер 1. јул — Горан Николић, црногорски кошаркаш 5. јул — Нуно Гомеш, португалски фудбалер 6. јул — Димитрије Бањац, српски глумац, комичар и сценариста 6. јул — Рори Делап, енглеско-ирски фудбалер 7. јул — Беренис Бежо, француско-аргентинска глумица 8. јул — Љубомир Бандовић, српски глумац 9. јул — Никола Јестратијевић, српски кошаркаш 12. јул — Ана Фрил, енглеска глумица 15. јул — Марко Ди Вајо, италијански фудбалер 15. јул — Дијана Кригер, немачко-америчка глумица и модел 17. јул — Андерс Свенсон, шведски фудбалер 17. јул — Маркос Сена, шпански фудбалер 18. јул — Елза Патаки, шпанска глумица и модел 19. јул — Бенедикт Камбербач, енглески глумац 19. јул — Ерик Придс, шведски ди-џеј, музичар и музички продуцент 21. јул — Бранко Милисављевић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 22. јул — Дијана Дол, словачка порнографска глумица 22. јул — Нина Морић, хрватски модел 23. јул — Јудит Полгар, мађарска шахисткиња 31. јул — Пауло Ванчоп, костарикански фудбалер и фудбалски тренер 31. јул — Биљана Сечивановић, српска певачица Август 2. август — Сем Вортингтон, аустралијски глумац 7. август — Срђан Тимаров, српски глумац 9. август — Рона Митра, енглеска глумица, музичарка и модел 9. август — Одре Тоту, француска глумица 10. август — Џон Роберт Холден, америчко-руски кошаркаш 23. август — Бошко Обрадовић, српски политичар 24. август — Алекс О’Локлин, аустралијски глумац, редитељ, продуцент и сценариста 25. август — Александер Скарсгорд, шведски глумац 26. август — Мајк Колтер, амерички глумац 27. август — Марк Вебер, аустралијски аутомобилиста, возач Формуле 1 27. август — Карлос Моја, шпански тенисер 29. август — Јон Дал Томасон, дански фудбалер и тренер Септембар 3. септембар — Ребека Џонсон, америчка глумица и музичарка 6. септембар — Наоми Харис, енглеска глумица 10. септембар — Густаво Киртен, бразилски тенисер 10. септембар — Василис Лакис, грчки фудбалер 13. септембар — Предраг Ранђеловић, српски фудбалер и фудбалски тренер 13. септембар — Пума Свид, шведска порнографска глумица 16. септембар — Јелена Ћурувија, српска глумица. 16. септембар — Адел Шедли, туниски фудбалер 18. септембар — Роналдо, бразилски фудбалер 20. септембар — Џон Бернтал, амерички глумац 20. септембар — Такао Сузуки, јапански тенисер 20. септембар — Денис Шефик, српско-црногорски ватерполо голман 21. септембар — Јонас Бјере, дански музичар, члан групе -{Mew}- 22. септембар — Роналдо, бразилски фудбалер 23. септембар — Сара Бласко, аустралијска музичарка и музичка продуценткиња 23. септембар — Милан Петровић, српски музичар 23. септембар — Катарина Час, словеначка глумица 25. септембар — Чонси Билапс, амерички кошаркаш 26. септембар — Михаел Балак, немачки фудбалер 26. септембар — Ивана Мрваљевић, црногорска глумица, продуценткиња и културни радник 26. септембар — Анџела Тајгер, француска порнографска глумица и режисерка 27. септембар — Франческо Тоти, италијански фудбалер 29. септембар — Андриј Шевченко, украјински фудбалер и фудбалски тренер Октобар 1. октобар — Дора Вентер, мађарска порнографска глумица 3. октобар — Милош Крушчић, српски фудбалер и фудбалски тренер 3. октобар — Шон Вилијам Скот, амерички глумац 4. октобар — Данило Икодиновић, српски ватерполиста 4. октобар — Мауро Каморанези, италијански фудбалер и фудбалски тренер 4. октобар — Алиша Силверстон, америчка глумица 7. октобар — Жилберто Силва, бразилски фудбалер 11. октобар — Емили Дешанел, америчка глумица 18. октобар — Кјел Карлстрем, фински бициклиста 20. октобар — Видак Братић, српски фудбалер и фудбалски тренер 22. октобар — Бред Стивенс, амерички кошаркашки тренер 23. октобар — Рајан Рејнолдс, канадско-амерички глумац, филмски продуцент и сценариста 25. октобар — Ахмад ел Дуки, фудбалер Саудијске Арабије 27. октобар — Александар Нађфеји, српски кошаркаш 29. октобар — Милена Гович, америчка глумица, режисерка, музичарка и плесачица 31. октобар — Гути, шпански фудбалер и фудбалски тренер 31. октобар — Пајпер Перабо, америчка глумица Новембар 7. новембар — Марк Филипусис, аустралијски тенисер 19. новембар — Стилијанос Венетидис, грчки фудбалер и фудбалски тренер 19. новембар — Алекса Јелић, српски музичар и уметник 21. новембар — Даша, чешка порнографска глумица 22. новембар — Виле Хермани Вало, фински музичар, фронтмен групе -{HIM}- 22. новембар — Торстен Фрингс, немачки фудбалер и фудбалски тренер 29. новембар — Чедвик Боузман, амерички глумац (прем. 2020) 29. новембар — Ана Фарис, америчка глумица, продуценткиња, гласовна уметница и списатељица Децембар 4. децембар — Бошко Ћирковић, српски хип-хоп музичар 6. децембар — Марко Пешић, немачки кошаркаш 8. децембар — Доминик Монахан, енглески глумац 11. децембар — Шариф Абдур-Рахим, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер 22. децембар — Јована Типшин, српска певачица 25. децембар — Армин ван Бурен, холандски ди-џеј и продуцент Смрти Јануар 12. јануар — Агата Кристи, енглеска књижевница (* 1890) Фебруар 1. фебруар — Вернер Хајзенберг, немачки физичар (* 1901) 14. фебруар — Вера Шнајдер, босанскохерцеговачка математичарка (* 1904) Април 26. април — Андреј Гречко, маршал Совјетског Савеза Мај 9. мај — Улрике Мајнхоф, немачка новинарка и терористкиња 11. мај — Алвар Алто, фински архитекта. (* 1898) Септембар 9. септембар — Мао Цедунг, кинески политичар и државник (* 1893) 14. септембар — Павле Карађорђевић, југословенски кнез (* 1893) 26. септембар — Лавослав Ружичка, швајцарски хемичар (* 1887) Октобар 3. октобар — Викторија Спиви, америчка певачица и текстописац (* 1906) 20. октобар — Славко Воркапић, српско-амерички режисер (* 1894) Новембар 15. новембар — Миливоје Живановић, српски глумац (* 1900) Нобелове награде Физика — Бартон Рихтер и Семјуел Џао-Џунг Динг Хемија — Вилијам Нан Липском млађи Медицина — Барук С. Блумберг и Данијел Карлтон Гајдусек Књижевност — Сол Белоу Мир — Бети Вилијамс и Марејд Кориган Економија — Милтон Фридман (САД) 1970-е 71976


www.zavodsz.gov.rs - Састанак одбора Почетна страна Почетна страна Састанак одбора 01. јул 2010. СЕДНИЦА ОДБОРА ЗА АКРЕДИТАЦИЈУ На другом састанку Одбора за акредитацију у 2010. години, одржаном 23. јуна у Републичком заводу за социјалну заштиту, од 13 програма пријављених у периоду март – јун 2010. године, све стандарде за акредитацију испунило је 12 програма. Такође, два програма која су већ акредитована 2008. године, пријављена су за измене или скраћивање. Тако је, на молбу ауторки - сарадница Аутономног женског центра, Одбор донео одлуку да се уместо једног композитног програма Насиље у породици и институционална заштита, у понуди акредитованих програма нађе седам појединачних акредитованих програма. Ова, све учесталија појава скраћивања или прерађивања програма указује на проблем са којим се аутори акредитованих програма тек у реализацији суочавају, а то су преобимне обуке, које у себи садрже или превише садржаја или пак више засебних обука. У том смислу може се упутити сугестија будућим ауторима да приликом израде програма обуке пажљиво промисле о економичности, пре свега временској а самим тим и финансијској, јер се на тај начин обезбеђује већа доступност обука ширем кругу професионалаца у социјалној заштити. Са 19 новоакредитованих програма укупан број акредитованих програма обуке износи 99 а то по областима изгледа овако: Заштита одраслих и старијих особа (нових: 0 укупно 9) Заштита деце и младих (нових: 5 укупно: 33) Заштита особа са инвалидитетом (нових: 1 укупно:13) Подршка маргинализованим групама (нових: 2 укупно:7) Подршка породици (нових: 9 укупно:18) Развој општих компетенција у социјалној заштити (нових: 2 укупно: 19)


петак, јан 13 2017 Он је оценио да је прошла година била година напорног рада, да је урађено доста тога, али не и довољно како би били у потпуности задовољни. „Због реформских мера које смо спровели за опоравак државе, често смо били изложени критикама политичких неистомишљеника. Упркос њиховим настојањима да умање ефекте нашег рада и труда, грађани Лесковца и Србије препознали су наше искрене намере и поново нам указали своје поверење – рекао је Цветановић. Он је подсетио да је у претходној години започета реконструкција зграде ДП „Синтетика“ која ће битиуступљена турској компанији „Џинси“ како би проширила своје капацитете и запослила још 500 нових радника. У првој половини 2016. и холандска фирма „ВНБ Книтинг“ отворила је свој производни погон у Грделици. У току прошле године Лесковац је добио бројна признања као потврду квалитета рада на стварању повољног пословног амбијента и бољих услова за инвестирање, али и обавезе да се у овој години ради још више. „На самом крају године Лесковац је поново добио „Сертификат регионалног карактера као град са повољним пословним окружењем“. Овога пута добили смо највишу оцену до сада, с обзиром на то да је проценат испуњености критеријума чак 91,4 % - додао је градоначелник. Један од задатака у прошлој години, према речима Цветановића, био је и решевање инфраструктурних проблема. Асфалтирано је 17 саобраћајница у граду и околним селима, изграђена је нова пијаца, замењена водоводна мрежа у 14 градских улица, изграђено 13 000 метара нове водоводне мреже, радило се на модернизацији система грејања, енергетски су саниране ОШ „Коста Стаменковић“, ОШ „Вук Караџић“ у Печењевцу и Чекмину, лесковачка Гимназија и Економска школа, градила су се дечија игралишта и још доста тога. На самом крају градоначелник Цветановић захвалио се коалиционим партерима и осталим члановима његовог тима, као и опозицији за све конструктивне предлоге. Овом приликом представљен је и нови број Лесковачког гласника. http://www.gradleskovac.org/index.php/vesti/gradonacelnik-leskovca-otvaranje-novih-radnih-mest-je-prioritet-13-1-2017#sigProGalleria1472540fa5


У то вријеме је владало и велико интересовање за телевизијски програм јер је то било нешто ново, тако да се викендом у читаоници окупљао велики број мјештана, па је због малог простора телевизор преношен у дворану, а љети и испред читаонице.