text: Закон о забрани дискриминације — Викизворник, слободна библиотека 2 II. ОПШТА ЗАБРАНА И ОБЛИЦИ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ 3 III. ПОСЕБНИ СЛУЧАЈЕВИ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ 4 IV. ПОВЕРЕНИК ЗА ЗАШТИТУ РАВНОПРАВНОСТИ 5 V. ПОСТУПАЊЕ ПРЕД ПОВЕРЕНИКОМ 6 VI. СУДСКА ЗАШТИТА 7 VII. НАДЗОР 4) израз "орган јавне власти" означава државни орган, орган аутономне покрајине, орган јединице локалне самоуправе, јавно предузеће, установу, јавну агенцију и другу организацију којој је поверено вршење јавних овлашћења, као и правно лице које оснива или финансира у целини, односно у претежном делу, Република, аутономна покрајина или локална самоуправа. Сви појмови који се користе у овом закону у мушком роду обухватају исте појмове у женском роду. II. ОПШТА ЗАБРАНА И ОБЛИЦИ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ[уреди] 6. дискриминација која је извршена више пута (поновљена дискри-минација) или која се чини у дужем временском периоду (продужена дискриминација) према истом лицу или групи лица; III. ПОСЕБНИ СЛУЧАЈЕВИ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ[уреди] IV. ПОВЕРЕНИК ЗА ЗАШТИТУ РАВНОПРАВНОСТИ[уреди] - да је дипломирани правник; - да има најмање десет година искуства на правним пословима у области заштите људских права; - да поседује високе моралне и стручне квалитете. V. ПОСТУПАЊЕ ПРЕД ПОВЕРЕНИКОМ[уреди] Уз притужбу се подносе и докази о претрпљеном акту дискри-минације. VI. СУДСКА ЗАШТИТА[уреди] VII. НАДЗОР[уреди] Закон о забрани дискриминације (26. март 2009) Преузето из "https://sr.wikisource.org/w/index.php?title=Закон_о_забрани_дискриминације&oldid=63634"


недеља, 20. јуна 2021. | 15:34 субота, 05. јануара 2019. Божић Бата куца на врата На Отвореном универзитету у Суботици 5. јануара 2019. године Завичајно удружење Банија из Суботице је подијелило 100 пакетића за дјецу поријеклом са Баније. Божић Бату је дочекала пуна сала раздрагане дјеце и њихових родитеља. Сви су нешто припремили, пјесму или рецитацију и без треме се попели на бину. Многи од њих иако рођени у Суботици су пјевали о завичају својих родитеља, о Банији, о Крајини. – Нас неколико Банијаца је основало ово удружење 2012. године. Договорили смо се да сваки поведе двојицу, тројицу, а 2013. смо регистровали удружење које сада има преко 400 чланова, од којих је 50 до 60 чланова активно – рекао је предсједник Завичајног удружења Банија Чедомир Пађен. – Трудимо се да отргнемо забораву те наше обичаје. И вечерас смо се због тога састали. Прошле године је било 70 пакетића, ове године 100 – рекао је Пађен. Како нам је рекао предсједник Управног одбора удружења Жељко Тинтор, циљеви удружења су очување традиције, обичаја и културе Баније. – У претходној години смо одржали 10. Банијско прело, више пута смо обилазили манастире по Србији, Републици Српској и Црној Гори. Одлазимо и на манифестације осталих Удружења. Учествујемо у организацији Завичајних дана, чији смо оснивачи, а и једни смо од оснивача Савеза удружења севернобачког округа. Издали смо књигу Био сам вођа устанка, аутора Душана Миљевића – рекао нам је Жељко Тинтор и додао како са свима одлично сарађују, прије свега са локалном самоуправом . – Имамо потписан уговор о сарадњи са Удружењима Банија из Београда и Новог Сада, Пригревицом и Шапцом. Сарађујемо са народним послаником Миодрагом Линтом, Драгомиром Лалићем, са Ненадом Абрамовићем, Милојком Будимиром и Милом Боснићем. Углавном сва завичајна удружења имају проблем са подмлатком, тако да је и то један од разлога оваквих манифестација гдје је Удружење окупило на једном мјесту родитеље – младе људе и њихову дјецу да се упознају и друже, а неки и укључе у рад удружења. Наравно, на крају и малишани да се обрадују пакетићем. Дјечаци и дјевојчице редом су се смењивали на бини. Стефан Мишљеновић је извео пјесму о Глини, Нина Вулетић рецитацију о Лиму. Петра Сужњевић је декламовала своје ауторске стихове, Богдан Бошков извео је тачку на фрули. Рецитовали су и Дејан Тарбук, Маша Здравковић и Уна Ћора. Наступила је и Мушка пјевачка група Банија, док се иза костима Божић Бате крио глумац Суботичког дечјег позоришта Бошко Бошков који на врло духовит начин дочарао банијског Божић Бату, и насмијао присутне. Удружење је учествовало и у хуманитарној акцији прикупљања средстава за манастир Комоговина на Банији. Храм Светих Кирила и Методија у Бу... Разговор са представницима локалних самоуправа са подручја Козаре и Поткозарја који су били присутни на 42. Сусрету Козарчана у Београду ДР МОМЧИЛО ДИКЛИЋ: У Хрватској је увијек бирана послушна мањина! У организацији Удружења Госпићана „Никола Тесла“ у сали општине Нови Београд, одржано је предавање „Школство у општини Госпић од почетка 18. вијека до 1990. године“


Одговорно за Алексинац пита и гарантује | Алексиначке вести - новости Алексинац Почетна | Новости | Политика | Одговорно за Алексинац пита и гарантује У саопштењу алексиначког СНС-а стоји да је коалиција Одговорно за Алексинац политичка опција без доброг програма. Без жеље да у јавности отварамао полемику, ко је бољи а ко гори, позивамо представнике коалиције око СНС-а да јавности достави одговор на следећа питања: Питања за СНС интервју 1. Шта је са кривичним и прекршајним пријавама које је поднео државни ревизор против председника Општине Ненада Станковића и директора јавних установа и предузећа, чланова СНС? 2. Колико је милиона динара буџетских пара (значи пара свих грађана општине Алексинац) ненаменски потрошено само у 2013. години по налазу државног ревизора? 3. Јесте ли бар један динар републичких пара обезбедили за Алексинац за ове 4 године ваше власти или смо искључиво ваше „успехе“ плаћали ми, грађани општине Алексинац? 4. Колико је луксузних аутомобила купљено из буџета ( од пара свих грађана општине Алексинац) у мандату ове власти и колико су укупно плаћени? 5. Колико је по првобитном пројекту требало да кошта реновирање платоа испред Дома културе у Алексинцу, а колико сте пара из буџета (пара свих грађана општине Алексинац) потрошили на вишегодишње радове? Ко је променио пројекат и зашто? Да ли је неко одговарао за то? 6. Колико сте буџетских пара (пара свих грађана општине Алексинац) потрошили на реновирање тоалета у згради општине? Има ли ту неких утврђених кривичних дела? 7. Колико по уговору треба да траје и колико кошта санација улице Душана Тривунца (једносмерне). Колико већ стоји раскопана? Да ли је неко одговарао за штету коју трпи општина и сви грађани Алексинца? 8. Колико сте чланова СНС-а запослили на буџету (плаћени парама свих грађана општине Алексинац)? Колико њих има купљене дипломе? Колико њих је у рођачким везама са председником Општине и локалним функционерима СНС? Постоји ли бар један одборник СНС да није он или неко њему близак запослен на буџету? 9. Колико је радно време председника Општине и других функционера општине, директора установа и јавних предузећа? Плаћамо ли ми, грађани општине Алексинац, њихову пуну плату да би они „радили“ два сата дневно? 10. Колико се младих , образованих људи трајно иселило из општине Алексинац у последње 4 године? Шта ми можемо да поручимо крађанима стало је у програм иза кога стоје 55 кандидата. Од тога 31 кандидат нису страначке личности. Наш циљ је јасан, желимо грађанима да понудимо Одговорну власт и зато гарантујемо # општина избори радно време Душана Тривунца Одговорно за Алексинац Питања за локалну власт


source: CulturaX

text: Драги гости, пропис о ГГГ -у са сертификатом важи за угоститељске објекте у затвореном простору (вакцинисан, опоравак или негативан брзи тест). Било слатко или издашно - наш бифе са хладним и топлим залогајима гарантовано нуди нешто за сваки укус. Од нарезка и сирева, до кајгане, воћа или баварске креме, до обилних топлих јела попут кнедли или кобасица, нудимо вам мноштво одабраних јела ... и што може бити лепше од тога да не морате стајати у кухињи на Недељом? Радујемо се вашој посети и желимо вам 'Гуадн'!


source: fineweb

text: 30.03.2013 Црвена звезда - Раднички 1923 2:0 (1:0) Фудбалери Црвене звезде победили су крагујевачки Раднички резултатом 2:0, у утакмици 20. кола првенства Србије. Стадион: Црвене звезде Гледалаца: 17.153 Судија: Срђан Обрадовић (Јагодина) Стрелци: Каду у 45. и Милијаш у 69. минуту. ЦРВЕНА ЗВЕЗДА: Бајковић, Спајић, Микић, Младеновић, Вешовић, Гаридо, Миливојевић, Милијаш, Каду, Лазовић, Дауда. Резерве: Весић, Максимовић, Савићевић, Милуновић, Ожеговић, Асамоа, Мудрински. РАДНИЧКИ 1923: Чанчаревић, Својић, Фејса, Оташевић, Бубања, Петровић, Бељић, Милошковић, Мирић, Марић, Миловановић. Резерве: Кнежевић, Павловић, Ковачевић, Недовић, Пантелић, Спалевић, Ђуричковић. Предвођени новим тренером Рикардом са Пинтом фудбалери Црвене звезде на Маракани дочекали су екипу Радничког. Након пораза у претходном колу од имењака данашњег ривала из Ниша, црвено-бели су имали велики императив победе али уједно и прилику да се допадљивом игром одуже навијачима који су у поприличном броју испунили трибине највећег српског стадиона. Португалски стручњак направио је неколико промена у екипи, па је тако од првог минута одлучио да штоперски тандем чине Микић и Спајић, у екипи се од првог минута нашао и Гаридо, док је Каду заузео место уз леву аут линију. На клупи је остао најбољи стрелац тима Огњен Мудрински, и уместо њега наступио је Нигеријац Дауда. Од самог старта меча приметна је била велика жеља наших фудбалера, међутим, веома снажан одбрамбени блок Крагујевчана није дозвољавао пуно простора за игру. Играло се на половини гостију, који нису били превише заинтересовани да угрозе Бајковића. Први покушај забележен је у 4. минуту када је лука Миливојевић шутирао са 20 метара, али је Чанчаревић одбранио. На половини првог дела покушао је и Милијаш главом међутим, био је за мало непрецизан. Да доведе свој тим у вођство пропустио је и Лазовић на истеку пола часа игре. Изабранике Рикарда са Пинтуа задесио је и пех у 40. минуту када је Миливојевић због повреде морао да напусти терен, а уместо њега у игру је ушао Ожеговић. То је довело до тумбања на терену, па је Каду отишао на Милијашево место и позицију офанзивног везног, Милијаш се вратио на Миливојевићеву позицију задњег везног, док је по левом крилу нападао Ожеговић. У самом финишу првих 45 минута Лазовић је два пута на исти начин пробио по десној страни и одигравао повратну за Звездиног Бразилца, који је у надокнади времена коначно успео да савлада голмана Радничког и свом тиму донесе предност. Одмах након водећег поготка судија из Јагодине Обрадовић Срђан показао је фудбалерима оба тима пут у свлачионицу. У наставку лишени терета јурења резултата црвено-бели одиграли боље него у првом делу. Добро обезбеђен Бајковићев гол и сигурност на средини терена, омогућили су нападачима да лако пробијају одбрану гостију. У 53. минуту Дауда је из поприличне удаљености распалио по лопти, а Чанчеревић из два покушаја зауставио његов ударац. Видан напредак у форми показао је и Дарко Лазовић који је у 62. минуту извео нови соло-продор, изборио се за простор за шут који је у последњем тренутку изблокиран. Коначно, све дилеме око победника разрешио је Ненад Милијаш у 69. минуту после корнера. Капитен Црвене звезде на тај начин ушао је у историју као стрелац 4000. гола у првенственим сусретима црвено-белих. Нажалост пред крај сусрета после једног ваздушног дуела Милијаш је незгодно пао и стадион је напустио у колима хитне помоћи. До краја сусрета није више било узбуђења. Већ за три дана, у среду 3. априла фудбалере нашег клуба очекује нови изазов, утакмица са Хајдуком из Куле на Маракани. Рикардо Са Пинто успешно је дебитовао је и верујемо да ће са победама наставити и у наставку шампионата.


text: Орландо Блоом добија звезду Холливоод Валк оф Фаме - вести и фотографије | RS.rickylefilm.com Орландо Блоом добија звезду Холливоод Валк оф Фаме - вести и фотографије Орландо Блум добија Валк оф Фаме звезде са сином Флинн Орландо Блум је јуче добио је звезду на холивудском Булевару славних у Лос Анђелесу. Тхе Лорд оф тхе Рингс глумца је у пратњи свог дивног три-годишњег сина, Флинн - који готово украо пажњу од свог тате постављањем поред звезде на легендарног холивудског тротоару. Носи краљевску плаво одело, Блум је добио 2,521ст звезду на Булевару славних, након Кејт Винслет је звезда у марту. Флинн је мама и Орланда бивши Миранда, није пратио Блоом на церемонију, али је радила добити чек име у свом говору, где ју је захвалио за давање га "највећи поклон од свих - мог сина". Форест Витакер и Давид Левеаук, који је режирао Блоом у Броадваи производњи Ромеа и Јулије је говорио у Блумовој част на церемонији. Блум је рекао да не треба да укључују Флин, али мали је инсистирао: "Ја обично не воле да мој син тако видљиво, али претпостављам да сте само добили звезду једном и он је имао топљење да ме види тамо стоји и не буде део тога." Он је такође рекао Е! Вест да је звезда није била једина ствар на Флинн уму: "Имам звезду испред посластичарницу, а он је опседнут и луд за слаткише сада, тако да је био узбуђен због тога. Покушавајући да га задржи да имају превише, ипак." Говорећи о својој каријери, Блум је рекао да је "почаствован" да прими награду, и рекао да сада он је више стратешки са улогама: "За дете у Лондону, Холивуд се чини као митском месту ја бих рекао да сам свеснији него сам. Као младог глумца, нашао сам се у свим овим филмовима одједном, са два велика трилогиес., и Камерон Кроу филма, и рад са Ридлеи Сцотт неколико пута. "Био сам на ову врсту ракете на Месец, као што су. То је све некако догађа испред мене и ја сам скакање у све. Ја сам више стратешки него сам икада пре, много јасније о врстама филмова волим да гледам, и оних који играју у својим снагама. " У среду 26. Марта, написали смо. Орландо Блум је постављен да буде почаствован са звездом на холивудском Булевару славних. Хобит глумац ће добити част на церемонији наредне недеље - где ће говорити глумац Форест Витакер и режисер Давид Левеаук о Блумовој раду. Орландо се признаје за свој рад у хит филмовима Пиратес оф тхе Цариббеан, Тхе Лорд оф тхе Рингс и Тхе Хоббит, а његова ће бити 2,521ст звезда на икона Холливоод улице, након даље од звезде дају церемонији прошле недеље Кејт Винслет је. Продуцент Валк Ана Мартинес је рекао: "Ми смо одушевљени да се поштује један од најпопуларнијих глумаца нашег времена. Његови фанови из целог света ће бити веома узбуђени због ове церемоније." Ватцх Орландо у својој најпознатијој улози, као плавуша-онако отишла, ледени плавооки патуљак Леголасе, у снимку из Тхе Хоббит: Шмаугово пустошење, објављеном на Блу Раи и 7. Априла ДВД-:


Жиг Инфо - Симоновић се не осећа кривим за паљење куће новинара, остали делимично признали оптужницу Пред Другим основним судом у Београду данас је одржано суђење за паљење куће новинара портала Жиг инфо Милана Јовановића у децембру прошле године, а првоптужени Драгољуб Симоновић, тада председник општине Гроцка, у потпуности је негирао оптужницу, док су тројица осталих оптужених делимично признала кривицу. Апсолутно не признајем кривично дело за које се теретим, у целости, рекао је Симоновић, док је другоптужени Владимир Михаиловић рекао је да је да је оптужницу разумео и да "не признаје кривично дело у тој мери". Пуномоћница Милана Јовановића и његове супруге Јеле Дељанин, адвокатица Ана Матић Алимпијевић, затражила је за њих одштету од 10 милиона динара на име материјалне и још 16 милиона - по осам за свако од њих - за нематеријалну штету и претрпљени страх и бол. Највећи део главног претреса протекао је у полемици заменика тужиоца Предрага Миловановића и адвоката оптужених, у првом реду Симоновићевих - Виктора Гостиљца и Ивице Вуковића, на разне предлоге за саслушање сведока, вештака и процесне ствари. Миловановић је тражио да се као доказ изведе, осим листинга мобилних телефона оптужених и међусобних разговора, на суду они и суоче, како би се доказало подстрекивање на кривично дело. Тужилац тврди да су се Симоновић и Михаиловић, иначе припадник интервентне јединице београдске полиције, видели у ресторану "Мировица" у Гроцкој и да су тад договорили напад на Јовановића, што је Михаиловић пренео Новаковићу, а овај потом Маринковићу. Одбрана Михаиловића је то негирала, тврдећи да се радило о приватном слављу, где је било седам - осам људи и да њих двојица никад нису били сами. Већина адвоката одбране је инсистирала и на кршењу законских претпоставки које се тичу саслушања оптужених у предистражном поступку, као и на томе да је у Врчину и Гроцкој после паљевине више од 100 људи, "уз претњу аутоматима", позвано на саслушање. Они тврде да је од тих људи, "чак и од попа" у Врчину, тражено да оптуже Симоновића, о чијим наводно незаконитим радњама је Јовановић писао на порталу Жиг инфо. Симоновићеви браниоци су инсистирали и на томе да је у јавности створен утисак да је све познато и разјашњено и да је ту почела "медијска и политичка хајка", и поручили да ће доказати да он није налогодавац паљевине Јовановићеве куће. Како је истакао Симоновићев бранилац, Игор Гостиљац, власт користи ово суђење како би себе приказала у светлу медисјких слобода, те како кажњава и своје чланове, док опозиција, с друге стране, овај случај користи како би приказала шта власт ради у Србији. Миловановићева адвокатица Зора Добричанин Никодиновић затражила је од суда да се њен брањеник испита о исказу који је дат "у најмању руку под обећањем", као и његова супруга о томе како је доведена у полицију и како се са њом поступало. Новаковићев бранилац Горан Пајић презентовао је суду да се читав случај води кроз медије, од тренутка кад се, неколико сати после паљевине, Јовановић појавио на једној телевизији и оптужио Симоновића. Он је указао и да је Новаковић незаконито изведен из притвора 24. јануара и одведен у полицију, где је дао нови исказ, којим признаје дело. Тужилац Миловановић је, на инсистирање да одговори како се то десило, рекао да је од полицијских инспектора који воде случај обавештен да ће "Новаковић можда дати исказ" и он је то учинио, све у складу са законом. Бранилац четвртооптуженог Маринковића, Никола Михаиловић, инисистирао је да је његов клијент, после првог саслушања у Београду, поново ухапшен у Младеновцу и да га је тамо саслушавао Миловановић, а да у списима није нашао да је о томе обавештен територијално надлежни тужилац. Миловановић је узвратио да је лично обавестио тужиоца у Младеновцу о целом случају и свом доласку и да тада ни оптужени ни адвокат нису имали ниједну примедбу на ток саслушања и записник. Део уводних излагања протекао је и у полемици да ли је Јовановић новинар или не, као и да ли је Жиг инфо регистрован као медиј, а адвокати одбране тражили су да се из регистра медија који води агенција за привредне регистре достави доказ о томе. Адвокат Вуковић рекао је да је тенденциозан навод тужилаштва да је Жиг инфо медијска кућа и да постоје тврдње да је то "рекет организација", која послује по принципу да ће о некоме, било да је власник фирме или директор јавног предузећа, писати измишљотине и да би престали траже новац. Он је затражио да се као сведоци саслушају власници фирми Владимир Трајковић и Војкан Милошевић, који би то могли да потврде, а тужилац се успротивио, тврдећи да то нема везе са овим случајем. Одбрана оптужених је тврдила и да Бојана Шијачки Цветковић, која је склопила споразум о признању кривице, а признала је да је возила Маринковића до Јовановићеве куће, да баци "Молотовљев коктел", блиска Јовановићу и људима око портала Жиг инфо, и да има фотографије са њим. Матић Алимпијевић је на то затражила да се фотографија унесе као доказ и да се утврди како је настала, јер је то могло бити само после догађаја, у једном ресторану где су се састали на њен захтев, како би причали о могућем вансудском поравнању, а ту су били и полицајци из обезбеђења. "Ако је настала ту, то значи да су оштећени и даље под присмотром оптужених", констатовала је она и затражила од суда да се оптуженим забрани прилазак Јовановићу, што су адвокати одбране прихватили. Суђење је почело у 9, часова и трајало је, са једном паузом од 20 минута, преко три сата. Следеће рочиште заказано је за 1. новембар 2019. године са почетком у 9 часова и 30 минута. Медији/ЕЖИ zig info, simonovic, jovanovic, novinari, sudjenje, rocste


text: У Србији се данас, као и у целом свету, обележава 31. јануар као Национални дан без дуванског дима. Овогодишњи слоган под којим се обележава овај дан је "Заштитимо се од дувана". Тим поводом млади волонтери Црвеног крста Сврљиг данас су у Сврљигу делили самолепљиве лифлете о штетности пушења уз паролу "Себе трујеш, нас гушиш – немој овде да пушиш!" Активности које се данас реализују у оквиру обележавања Националног дана без дуванског дима упозоравају јавност на штетне ефекте излагања дуванском диму, посебно по здравље деце и младих. Употреба дувана је повезана са близу шест милиона смртних случајева широм света годишње, укључујући и 600.000 смртних случајева који су настали само због излагања дуванском диму. Дувански дим, који садржи више од 7.000 хемијских материја, од чега су преко 70 канцерогене, повезан је са оболевањем од малигних болести, са болестима срца и крвних судова и дисајних путева. Не постоји безбедан ниво излагања дуванском диму, па ефикасна заштита подразумева потпуну елиминацију дуванског дима из сваког затвореног јавног и радног простора, јер само окружење 100 посто без дуванског дима може да заштити људе од штетног дејства састојака дуванског дима. Потпуно одсуство дуванског дима спречава младе да почну да пуше и има позитиван утицај на одвикавање од пушења, а доводи и до смањења обољевања и смртности због пушења. Закон о заштити становништва од изложености дуванском диму усвојен је у Србији 2010. године. Овим законом се забрањује пушење на радним и јавним местима и у јавном превозу, док је у угоститељским објектима пушење и даље дозвољено. Министарство здравља припрема закон о потпуној забрани пушења на јавним местима. Предлог тог закона се убрзано ради и ове године ће бити упућен Влади, поручују из Министарства здравља.


Elcontrol | Основан 1958. године у Болоњи, током 1970-их (током којих је постао дистрибутер водеће јапанске марке марне опреме), ELCONTROL је нагло порастао и почео да производи електронске компоненте за аутоматику. У 80-им, па све до 2000, компанија се позиционирала на пољу мерења у електроенергетици и ефикасности мрежа, што је ELCONTROL довело до стабилног међународног присуства и препознатог бренда. Elcontrol Energy Net дизајнира, производи и продаје решења за мерење, надгледање и побољшање ефикасности електричних система: преносиве анализаторе, панелне анализаторе, системе и компоненте за поновну обраду енергије, софтвер за надгледање мрежа и потрошње. 58 година играју водећу улогу у дизајнирању и производњи електронске опреме за мерење, контролу и уштеду енергије електроенергетских мрежа. Искуство стечено у том периоду, у комбинацији са компетенцијом показаном у дизајнирању и производњи квалитетних решења, чине их поузданим партнерима којима се купци могу обратити; што и потврђује преко 2 милиона производа који су продати у преко 100 земаља и њихова присутност у каталозима главних лидера у индустрији. Компанија је смештена у Понтецехио Маркони у провинцији Болоња, у фабрици од око 3000m2 и на површини од 12000m2. Више о њима на страници: www.elcontrol-energy.net


(ФОТО) БЕГАЉИЦА: Весић и Гак заједно са општинским руководством обишли радове на реконструкцији школе


На Општинском такмичењу из ИСТОРИЈЕ одржаном у ОШ "Свети Сава" у Бачини 23.03.2013. године наши ученици освојили су следећа места:


source: wikipedia

text: Јон Јанку (), диригент, рођен је у Великом Комлушу, округ Тимиш (недалеко од границе са Србијом, код Накова - Кикинда), у Румунији. Завршио је Музички Конзерваторијум „Георге Дима” (-{Conservatorul de Muzica}- „-{Gheorghe Dima}-“) у Клужу у периоду од 1951. до 1956, на одсеку за педагогију и хорско дириговање, паралелно студирајући певање код професора Г. Симионескуа и Албера Д'Андреа. У периоду 1956 — 1961, је солиста (бас-баритон) у Музичком Театру „Н. Леонард” у Галацију, од 1963. па до 1983. је најпре асистент и диригент хора, а затим и диригент Опере у Клужу („-{Opera Româna Cluj-Napoca}-”), након чега прелази у Темишвар где је до 1990. диригент опере („-{Opera Româna - Timişoara}-”). Следеће две године је диригент и уметнички саветник у сарајевској опери, где у међувремену сарађује са симфонијским оркестром и Сарајевском Филхармонијом. Након избијања рата у Босни и Херцеговини вратио се у Темишвар, где је био генерални директор и диригент Опере. Као дугогодишњи диригент Опере Српског народног позоришта из Новог Сада, у којој је поставио и обновио многа дела оперске литературе („Фауст” Шарла Гуноа, „Риголето” Ђузепеа Вердија, „Кармен” Жоржа Бизеа, „Лучија од Ламермура” Гаетана Доницетија и др.), обављао је и дужност директора Опере СНП-а у 2003. години. Од 1993. године је био и професор на Факултету музичких уметности на Универзитету у Темишвару. Маестро Јанку је дириговао великим делима опере, оперете и балета. Као диригент је радио и гостовао у многим градовима, како Румуније (Темишвар, Клуж, Галаци, Арад, Орадеа, Сату-Маре...), тако и у иностранству (Скопље – Македонија, Кишињев – Молдавија, Нови Сад – Србија, Италија, Данска, Холандија, Пољска, Чехословачка, Украјина, Литванија, Бугарска, Мађарска...). Преминуо је 1. септембра 2008. године у Темишвару. Референце Рођени 1931. Умрли 2008. Банаћани Румунски диригенти


text: Линолеум Линолеум је врста подне облоге. Он је мек, водоотпоран, пригушава звук, израђен је на бази природног или синтетичког каучука који служи као спојно средство за плуту, дрвену масу, тканину, јуту и сл. Често је замењивано са покривачем од ПВЦ-a, али је он мекши, дебљи и више припомиње гуму. Историја[уреди] Првобитно је линолеум подни покривач од плуте где су поједини делови плуте спајани са каучуком. Он је први пут израђен 1844. године Е Головејем. 1860. употребио је Валтон као сопјно средство за плуту уместо каучука ланено уље. Уместо плуте се данас употребљава дрвени прах или јута. Линолеум је природан производ који не нарушава природну средину. Од половине 20. века се замењује са ПВЦ производима који су мање подложне пожарима једноставније се производе и јефтинији су. Њима се може имитирати дрво, камен и сл. Позитивне особине за линолеум су и могућности лепљења и ниже могућности за набијање електрицитетом. Употребљава се због својих добрих хигијенских особина у болницама и здравственим установама. Због својих разноликих боја и разних узорака побољшава изгледе ентеријера. Најчешће се одржава восковањем површине јер без овога оксидира. Спољашње везе[уреди] - "Resilient Flooring: A Comparison of Vinyl, Linoleum and Cork": Sheila L. Jones, Georgia Tech Research Institute (Fall 1999) |Овај текст је клица. Можете допринети Википедији тако што ћете га|


text: 1923. је била проста година. Догађаји Јануар 8. јануар — Након извештаја Репарационе комисије крајем 1922. да Немачка касни са испорукама угља на име ратне одштете Француској и Белгији, француске и белгијске трупе ушле су у Рурску област. 10. јануар — Литвански становници територије Мемел су се побунили против одлуке Друштва народа да област остане под француским мандатом. Фебруар 10. фебруар — Основан је Тексашки технолошки универзитет у Лабоку. Март 18. март — Избори за народне посланике Краљевине СХС. 23. март — У Нишу је потписан споразум између Краљевина СХС и Бугарске у вези са међудржавним проблемима ове две државе. Април Мај Јун 9. јун — У Бугарској државним ударом оборена влада Александра Стамболијског, лидера Земљорадничког народног савеза Бугарске. Јул 24. јул — У Лозани је потписан мировни уговор између Турске и савезничких сила којим се Турска одрекла свих нетурских територија које је изгубила у Првом светском рату, али је добила Једрене и источну Тракију, чиме су дефинитивно одређене границе европског дела турске државе. Август 2. август — Калвин Кулиџ је положио заклетву као 30. председник САД након смрти Ворена Хардинга. Септембар 13. септембар — Генерал Мигел Примо де Ривера извршио је, уз одобрење краља Алфонса XIII, државни удар у Шпанији и завео војну диктатуру. Октобар 13. октобар — Турски парламент је прогласио Анкару, бившу Ангору, главним градом Турске. 29. октобар — Турска је проглашена републиком након распада Османског царства. Новембар 9. новембар — Пивнички пуч када су вођа нацистичке партије, Адолф Хитлер, славни генерал из Првог светског рата, Ерих Лудендорф, и друге вође Кампфбунда, неуспешно покушали да преузму власт у Минхену, у Баварској, (Немачка). Датум непознат Википедија:Непознат датум — Авионска линија Париз - Будимпешта продужена до Београда. Википедија:Непознат датум — Основан је ФК Хајдук Стапар. Рођења Јануар 3. јануар — Драгутин Гостушки, српски композитор. (†1998) 4. јануар — Саво Скоко, српски војни историчар. (†2013 14. јануар — Михајло Бата Паскаљевић, српски глумац (†2004) Фебруар 2. фебруар — Светозар Глигорић, српски шахиста. (†2012) 8. фебруар — Милорад Бата Михаиловић, српски сликар. (†2011) 24. фебруар — Михаило Марковић, српски филозоф (†2010) Март 12. март — Волтер Шира, амерички астронаут. (†2007) 23. март — Серс Копи, италијански бициклиста. (†1951). 31. март — Шошана Дамари, израелска певачица (†2006) Април 4. април — Никола Хајдин, српски инж. грађевине, академик. (†2008 8. април — Ђурђевка Чакаревић, оперска певачица (†2006) 29. април — Ирвин Кершнер, амерички редитељ. (†2010) Мај 10. мај — Илинка Марић, виолинисткиња, професор виолине 27. мај — Хенри Кисинџер, амерички политичар 29. мај — Милутин Мића Татић, српски глумац (†1991) 31. мај — Реније III од Монака, кнез Монака 1949-2005. (†2005) Јун 11. јун — Олга Спиридоновић, српска глумица. (†1994) 19. јун — Живка Матић, српска глумица (†1998) 12. јун — Мића Поповић, српски сликар (†1996) Јул 2. јул — Вислава Шимборска, пољска песникиња. (†2012) 20. јул — Душан Дукић, српски географ. (†2013) Август 8. август — Стево Г. Опачић, народних херој Југославије. (†2016) 16. август — Шимон Перес, израелски политичар. (†2016) 17. август — Мира Ступица, српска глумица. (†2016) 22. август — Петар Грачанин, начелник генералштаба ЈНА и председник председништва Србије (†2004) 29. август — Ричард Атенборо, британски редитељ. (†2014) Септембар 1. септембар — Роки Марчано, амерички боксер (†1969) 6. септембар — Нада Димић, партизанка и народни херој (†1942) 6. септембар — Петар II Карађорђевић, краљ Југославије (†1970) 26. септембар — Мија Алексић, српски глумац. (†1995) Новембар 1. новембар — Гордон Руперт Диксон, канадски писац (†2001) 6. новембар — Антоније Исаковић, српски књижевник (†2002) 6. новембар — Татјана Лукјанова, српска глумица (†2003) 8. новембар — Џек Килби, амерички инжењер. (†2005) 18. новембар — Алан Шепард, амерички астронаут. (†1998) Децембар 2. децембар — Марија Калас, грчка оперска певачица (†1977) 3. децембар — Стјепан Бобек, најбољи фудбалер Партизана свих времена. (†2010) 6. децембар — Савка Дабчевић-Кучар, хрватска политичарка (†2009) 11. децембар — Милка Ивић, српски лингвиста. (†2011) Непознат датум Википедија:Непознат датум — Никола Беровски, македонски учитељ и просветитељ (†1993) Смрти Јануар 1. јануар — Константин I Грчки, грчки краљ. (*1868) 3. јануар — Јарослав Хашек, чешки књижевник (*1883) 9. јануар — Иван Гранец, хрватски фудбалер (*1897) Фебруар 10. фебруар — Вилхелм Конрад Рендген, немачки физичар (*1845) Март 2. март — Сара Бернар, француска глумица (*1844) 8. март — Јоханес ван дер Валс, холандски физичар (*1837) 16. март — Александар Николајевич Лодигин, совјетски проналазач (*1847) 16. март — Милена Петровић, црногорска краљица (*1847) 30. март — Јан де Вос, градоначелник Антверпена (*1844) Април 5. април — Џорџ Херберт, 5. гроф од Карнарвона, енглески египтолог и археолог (*1866) 17. април — Јан Коћера, чешки архитекта и сликар (*1871) Јун 23. јун — Пјер Лоти, француски књижевник (*1850) Јул 23. јул — Панчо Виља, вођа Мексичке револуције (*1878) Август 2. август — Ворен Хардинг, 29. амерички председник (*1865) 5. август — Ватрослав Јагић, хрватски слависта (*1838) 19. август — Вилфредо Парето, италијански економиста и социолог (*1848) Септембар 21. септембар — Марко Стојановић, српски фотограф (*1844) 23. септембар — Петар Ј. Живковић, српски математичар (*1847) 23. септембар — Иво Ћипико, српски књижевник (*1869). 25. септембар — Богдан Медаковић, адвокат и политичар (*1852) Октобар 28. октобар — Стојан Протић, српски политичар (*1857) Новембар 2. новембар — Стеван Алексић, српски сликар (*1876) 25. новембар — Константин Јовановић, српски архитекта (*1849) Децембар 21. децембар — Пера Добриновић, српски глумац (*1853) 27. децембар — Љуис Доменек и Мунтанер, каталонски архитекта (*1850) 28. децембар — Гистав Ајфел, француски архитекта (*1832) Непознат датум Википедија:Непознат датум — Стефан Недић Ћела, четнички војвода Нобелове награде Физика — Роберт Миликен Хемија — Фриц Прегл Медицина — Фредерик Грант Бантинг и Џон Џејмс Ричард Маклауд Књижевност — Вилијам Батлер Јејтс Мир — Награда није додељена Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1920-е 21923


text: Пабло Есцобар: смрт, биографија и наслеђе | Чланак 2021 Пабло Есцобар: смрт, биографија и наслеђе Живот Пабла Есцобара Пабло Емилио Есцобар Гавириа рођен је 1949. у Рио Негру и познат је по томе што је био познати колумбијски политичар и злочинац; један од најпознатијих и најбогатијих трговаца кокаином, толико да су га називали "краљем кокаина" ; такође су га сви звали "Ел Патрон" . Син фармера и учитељ, Пабло Есцобар одрастао је на улицама Медељина, одмах започевши криминалну каријеру, крађу и сарађујући са кријумчарима. 1975. године почео је продавати кокаин са својим рођаком, убрзо је постао међународно познат, проверавајући саобраћај који стиже у Шпанију, Доминиканску Републику, Венецуелу, Порторико, Мексико и Сједињене Државе. У међувремену се ожени Маријом Викторијом Хенао и има двоје деце Себастијана Маррокуина и Мануела . 1983. Пабло Есцобар кандидирао се за Дом за либералну странку и изабран је за посланика; захваљујући својим контактима почиње да се шири корумпирајући судије и убијајући противнике. У деведесетима је контролисао 30% нелегално циркулираног оружја и четири петине кокаина широм света. Иако је укључен у крвави рат са картелом Цали, Есцобар може рачунати на организацију која је базирана на бродовима и флотама авиона и многим објектима. За становнике Меделин Есцобара он је прави херој, до те мере да га сматрају доброчинитељем, захваљујући својој харизми, својој лажној великодушности (дели новац за новац најсиромашнијем становништву, али само да би стекао консензус) и својим арсима говорништво. 1991. године, како би избегао изручење које су затражиле Сједињене Државе, он одлучује да се преда колумбијским властима, буде ухапшен и као услов за ову гесту стигне да изгради Ла Цатедрал, "затвор" у коме ће живети затворен. 1992. влада га је одлучила преместити у мање луксузну резиденцију; знајући да Есцобар бјежи и присиљава се на скривање. Ако читате овај чланак јер се припремате за средњу школу, прочитајте и: Теза зрелости о Наркосу: идеје за све школе Тото-тема Први испит 2018: годишњице Смрт Пабла Есцобара Патрон је умро 2. децембра 1993. у Меделлину; имао је 44 године. Лоциран је у буржоаском кварту свог града захваљујући технологији радио триангулације коју су поставиле САД . Препознао је тим за електронски надзор, на крају потјере је убијен у пуцњави у којој је погођен у леђа, ногу и иза уха. Син је о догађају написао: "За мене то мало мења како је умро. Али породице жртава трговине дрогом имају право да знају истину. Отац ми је увек говорио да има 15 метака у свом Сиг Сауеру: 14 за своје непријатеље и један за себе. Па када је схватио да је готов, одлучио је да се упуца у право ухо. " Да ли вас занима живот Есцобара ? Да бисте сазнали више, прочитајте: 5 ствари које не знате о Нарцосу 7 одредишта за оне који воле Нарцос Пабло Есцобар: економска баштина Тешко је утврдити колико је тачно износила његова нелегална имовина, али 1998. године Форбес га је убацио на шесто место ранг-листе најбогатијих људи на свету, са богатством од 25 милијарди долара. Верује се да је у свом животу нагомилао преко 30 милијарди долара . Дневно је дошао да тргује 15 тона кокаина: 8 од 10 килограма који су стигли у САД били су његови.


Срби су у 16. вијеку у овом крају били многобројнији и напредни, те у другој половини вијека подижу манастир Озрен, а у његовој даљој околини и манастире Возућу и Гостовић. У натпису о грађењу манастира Озрен 1587. године сачувано је име попа Јакова, који је био од племена Марића, о којима, иначе, нема више трагова. Срба из 16. вијека временом је нестајало; исељивани су и страдали у епидемијама и ратовима, а на њихова мјеста су долазили други, тако да међу данашњим становницима највјероватније уопште нема старосједилаца.


text: -{Mail Transfer Agent}- или скраћено -{MTA}- је рачунарски програм за преношење електронске поште са једног рачунара на други. Интернет Скраћенице


text: Дочек Новог лета Господњег 2009. Поводом дочека Нове 2009. године, по благослову Његове Светости Патријарха Српског Г. Павла, Његово Преосвештенство Епископ хвостански Г. Атанасије служио је молебан у цркви Светог Саве на Врачару уз саслужење бројног свештенства Архиепископије београдско-карловачке. Молебану је присуствовало неколико хиљада верника окупљених на Светосавском платоу. По завршетку молебана Епископ Атанасије је пренео благослове и поздраве Његове Светости Патријарха Српског Г. Павла и Митрополита црногорско-приморског Г. Амфилохија. Владика је у беседи нагласио да на почетку Нове године благодаримо Господу на Његовом дару времена које треба да искористимо за постизање врлине и чињење добрих дела. Преосвећени је позвао да у времену које је пред нама постигнемо и оно што нисмо постигли у прошлом времену и да се храбро суочимо са свим изазовима будућности. Владика је беседу завршио молитвом да у овој години буде више мира и добре воље него у прошлој која је у томе прилично оскудевала.


BIBLIOTEKA NAŠEG OKRUŽENJA - Архитектонски путописи – Амстердам У оквиру серијала библиотека у Краљеву - Архитектонски путописи – градови од којих се може учити, приређен је програм посвећен Амстердаму. Говорећи о холандској престоници, архитекта Зоран Радоњић, покретач поменутог серијала, окарактерисао га је као град слободе и толеранције. Наиме, у Амстердаму живе припадници чак 180 нација. Та чињеница доприноси космополитском духу града, иако, по броју становника, који не премашује ни милион, не спада у ред метропола. Амстердам је познат и као град споменик, с обзиром на то да је чак 7500 зграда проглашено националним културним благом, док систем канала на којима град лежи има статус Унесковог светског културног блага. Његову архитектонску особеност чине бројни, махом покретни мостови, којима је регулисан живот града на води. Урбанистичка решења за управљање водама Радоњић је истакао као савршен модел на који се треба угледати. Излагање Зорана Радоњића пропраћено је сликовитом презентацијом којом је дочаран друштвени и културни живот града.


Баш ме брига што су пукли, заиста.. Народна библиотека је дигитализовала њихова издања до 1926.г. Ð?еимар (1914–1926) - Дигитална Ð?ародна библиотека Србије У првом по реду издању „Неимара” (из 1914. године, пре почетка 1. светског рата) на странама 50 и 51 пише како су српски масони ишли у Загреб на „освећивање храма”, како су се побратимили са хрватским масонима и дошли до закључка како је њихово зближавање само почетак који ће довести до општег зближавања Српства и Хрватства. Стварање Југославије је њихов пројект,као што смо и знали а сад видимо и написано. У том истом издању пишу о томе како су још ПРЕ првог балканског рата масонске ложе у Београду и Цариграду размењивале планове, те како је ложа „Побратим” интервенисала код српске краљевске владе да одмах буду пуштени сви Турци и Арбанаси - чланови истанбулске ложе „Велики оријент” који су били заробљени у турској војсци. Итд..нисам све прегледао.. Читајте!


Слободна Херцеговина » Дејан Кравић: Херцеговац може да носи само дрес Србије! Датум 06. 07. 2014. Када је селектор кошаркашке репрезентације Србије Александар Ђорђевић саопштио списак од 29 кандидата који конкуришу за Светско првенство, цела кошаркашка јавност била је изненађења једним непознатим именом – Дејан Кравић. После Радовановића и Савића Невесиње Србији дало још једног класног центра: Дејан Кравић Аутор: А. КОВАЧЕВИЋ Ко је момак који се појавио ниоткуда и дошао на списак репрезентативаца? У интервјуу за Б92, Кравић открива како се осећа због позива, ко му је кошаркашки идол, шта краси његову игру, да ли навија за Партизан или Црвену звезду. Кравић је рођен 1990. године у Мостару, али се због рата у БиХ његова породица преселила у Канаду. Иако је као и већина људи с наших простора прво заволео фудбал, брзо је открио да му више лежи кошарка, пре свега због висине. Има наравно идола на којег се угледа. “Мој идол је Владе Дивац. Обожавам како игра. Стално сам гледао, гледам и сада његове утакмице. Како се креће, како шутира, шта ради на терену, како сам иде од коша до коша. Он је легенда. Тренутно је најбољи ЛеБрон Џејмс, не играм као он али бих волео”, рекао је Кравић. Када нико у Србији за њега није чуо, директор мушких репрезентативних селекција Кошаркашког савеза Србије Драган Тарлаћ га је помно пратио како напредује у НЦАА лиги. “Пре годину и по звао ме Тарлаћ, чули смо се редовно, порукама и е-маилом, пратио моје игре и пре 2-3 месеца ме позвао за Б тим. Када сам видео да сам на списку 29 играча за А тим био сам изненађен. Тренутно тренирам са Б тимом у Вршцу, сви су супер, одлично су ме прихватили. Сјајно је. За неколико дана ћу се прикљућити А екипи”, рекао је Кравић. Он, за разлику од наших кошаркашких стручњака, није пропуштао мечеве наше репрезентације док је одрастао у Канади. “Увек сам пратио репрезентацију Србије, не само први тим већ и младу селекцију. Гледао сам редовно утакмице са шампионата, устајао рано ујутру, чак сам и на тренинге каснио. Сви ме зову да је почео тренинг, а ја на лаптопу гледам утакмицу. Моји родитељи су ишли у Индијанаполис 2002, ја сам остао у Канади. Кад боље размислим, не знам што ме нису повели”, нашалио се Кравић. Сан сваког играча је да нови репрезентативни дрес на највећим такмичењима, али Кравић не жури, пресрећан је због првог корака. “Веома сам узбуђен. Дошао сам да тренирам, да напредујем. Битно је да сам са најбољим тимом Србије, са нашим најбољим кошаркашима. Није битно шта ће бити, да ли ћу бити међу 12 на Светском првенству. Волео бих наравно, али и ако не будем трудићу се да следећи пут уђем”, каже Кравић. Није имао превише контакта са селектором Александром Ђорђевићем, али му је он поручио да га чека са првим тимом. “Једном сам разговарао са Ђорђевићем, дошао је пре неколико дана да гледа Б тим, рекао ми је да рачунају на мене и да ме чекају да се прикључим А тиму”, додао је наш кошаркаш. До позива у национални тим Кравић није био у плану млађих селекција Србије, али су за њега знали у БиХ, одакле је родом. “Нисам имао никакве контакте са Србијом, пре 4-5 година сам тренирао са младом репрезентацијом Канаде, а звали су ме из БиХ. Међутим, ја сам рекао да нисам заинтересован, да желим само да играм за Србију”. Иако је висок око 213 центиметара (у патикама), Кравића одликује сјајна покретљивост, одличан дриблинг, те преглед игре попут плејмејкера, што често показује током игре. Одлично се сналази и као крилни центар и као класична “петица”. “Када сам почео да играм, и када сам играо са другарима баскет “3 на 3′′ и касније кошарку “5 на 5′′ ја сам увек узимао лопту и покретао напад. Волео сам да имам лопту у рукама. И сада волим да идем на улаз, да играм са лоптом, волим да додајем. Играм и четворку и петицу, зависи ко ме чува. Када је већи играч, волим да излазим на четворку, да сам мобилнији, када је мањи, онда водим да уђем у рекет да будем центар”, описао је Кравић шта га краси. Веома је брз, експлозиван, има осећај за блок, али свестан је да мора још доста да напредује. “Мислим да морам највише да радим на менталној снази. Да када промашим први шут да не клонем главом, да наставим да играм и даље јако. Најбитније је да изградим самопоуздање. Можда мало и на шуту да радим, као и на снази, да мало ојачам. Сада имам око 105 килограма, због тога сам мобилнији, али би ми требало и мало више снаге”, рекао је Кравић. Протеклих неколико година студирао је на Тексас Теку, где је потао мастер спортског менаџмента, тражи професионални тим, али није опретећен тиме. “Завршио сам са факултетом, потписао сам уговоре са две агенције, једном из Канаде и једном из САД. Они ми траже тим. Волео бих да играм у Шпанији, Италији или Грчкој. Волео бих и у Србији да играм”, каже Кравић. Тренутно ужива док ради са нашим Б тимом, презадовољан је како су га прихватили саиграчи, које како каже, мало теже разуме када крену да му на терену причају кошаркашким речником. “Сјајно су ме прихватили сви, највише се дружим са Милосављевићем, Силађијем, Бешовићем сви су супер. Једном када су пуштали музику кренуо сам и ја да пустим своју, сви су очекивали реп, који и слушам, а ја сам пустио нашу. Изненадили су се. Супер је”, рекао је Кравић. С обзиром да је наша земља подељена на два клупска табора, већина љубитеља кошарке се пита да ли би радије играо за Партизан или Црвену звезду. “Ха ха, то ме сви питају. Растао сам у Канади па не навијам ни за један тим посебно. Пратим оба стално. Да сам остао овде вероватно бих навијао за један, овако нисам одређен. Није битно за кога бих играо, ко ми пружи бољи услове за напредак. ”, разјаснио је Кравић. За крај, Кравић је за Б92 рекао ко је у ствари он. “Ја сам веома досадан човек. Не излазим, када сам у Канади стално сам са родитељима, породицом. Са братом тренирам сваки дан, играм игрице са другарима и играмо баскет. Идем у теретану, волим то”, закључио је Дејан Кравић у интервјуу за Б92. Прво скраћивање списка репрезентативаца Кравић је ‘преживео’, можда ћемо га гледати и у Шпанији за неколико месеци.


Јавни конкурс за доделу подстицајних средстава за 2017. годину, који је објављен на интернет страници овог министарства од 16. јуна 2017. године, на основу Закона и изменама и допунама закона о министарствима („Службени гласник РС”, број 62/2017), спровешће Министарство заштите животне средине. Процедура издавања дозвола за сакупљање пужева UNESCO/ISEDC КО-СПОНЗОРИСАНИ ПРОГРАМ СТИПЕНДИРАЊА – 2018 климатске промене Триван Студија о процени утицаја животна средина ЕУ захтеви Дрина отпад Министар третман отпада студија процена утицаја рециклажа решење обавештења


Више од пет стотина километара удаљених од данашњих граница Републике Србије, пустош српских села, и храмова само су неки од призора свакодневнице нашег наслеђа на овим просторима. Уредништво блога "Борба14" посетило је Српску Крајину, православне цркве и манастире у српској Далмацији и Лици, и забележило пар и тешких и оптимистичних утисака. 27. јул 2012. Уредништво Борбе у Српској Крајини Окупирана Србија са свих страна и нови светски поредак, видљиво разара српски народ и духовно и физички, и сво наслеђе предака наших, и сву славу српску бацамо у заборав, да труне и иструне у неповрат. Такав је и случај са окупираном српском Крајином - где су једини стуб српства поред мало углавном ослабљеног и старог српског живља Српска Православна Црква и људи који се окупљају око ње. У гротлу усташтва и мржње према Србима, који често резултирају и нападима на СПЦ и српско становништво, наш народ покушава да опстане и да сачува пре свега свој идентитет а самим тим и Отаџбину и Веру предака својих који су вековима опстајали на овим просторима. Више од пет стотина километара удаљених од данашњих граница Републике Србије, пустош српских села, и храмова само су неки од призора свакодневнице нашег наслеђа на овим просторима. Уредништво блога "Борба14" посетило је Српску Крајину, православне цркве и манастире у српској Далмацији и Лици, и забележило пар и тешких и оптимистичних утисака. Недеља по Петровдану је одређена за сабор у Оћестову и сваке године се празник Свете Недеље најсвечаније прославља у овом месту. Догодине у Книну!


text: Беспилотна летелица – хеликоптер A160 Hummingbird | RaportOnline Home /Беспилотна летелица – хеликоптер A160 Hummingbird Беспилотна летелица – хеликоптер A160 Hummingbird намењена је извршавању задатака прикупљања обавештајних података, прикупљање података о циљевима, прецизног снабдевања а може се користити и као ретранслатор телекомуникација. Летелица може летели брзином од 260 км/ч на максималној висини лета од 9150 метара, или да лебди на висини од 4570 м у трајању до 20 часова. Први лет летелице, опремљене мотором Pratt & Whitney PW207D снаге 426.7kW забележен је јуна 2007. године; ранији модели летелице су били погоњени шестоцилиндричним бензинским мотором. Развој летелице је започет 1998. године када је компанија DARPA добила задатак да пројектује и изради хеликоптер са стелт карактеристикама, велике издржљивости, способне да има аутономију од 30 до 48 часова, плафон лета од 16750 метара, долет до 5500 км, које су представљали двоструко веће вредности него што су постизале тадашње беспилотне летелице. Први прототип је полетео децембра 2001. године. За потребе извршавања наменских задатака, за ову летелицу су пројектовани и израђени комплети сензора, међу којима се налази и радарски систем FORESTER. Сама летелица има четворокраки главни и двокраки репни ротор. Сама конструкција ротора је нова; краци елисе су израђени од карбон-фибера и већег су пречника. Брзина окретаја ротора се може умањити на више од половине свог максиимума, што доприноси повећању ефикасности коришћења погонског горива приликом лета на режимима мале брзине и смањеног оптерећења летелице. Мала брзина окретаја доприноси и слабијем акустичком одразу летелице. Труп летелице је израђен такође од карбонских влакана, а облик трупа обезбеђује нижу радарску и визуелну уочљивост летелице. Летелица је опремљена увлачивим стајним трапом, као и увлачивим репним стабилизатором. Димензије стајног трапа летелице обезбеђују клиренс од 0,84 м под трупом, који је уједно и ограничење за димензије подвесног терета. У носу летелице се налази велико спремиште за опрему потребну за извршење задатка, док се купола са сензорима уграђује испод носне секције трупа летелице. У опрему летелице спадају дневна, ноћна и ИЦ оптоелектронска средства, радар и ласерски даљиномер. Поред тога, могу се уградити и средства за електронско ратовање, средства сателитских комуникација и различити приморедајници. Хеликоптер лети аутономно. Систем управљања летелицом је развијен у компанији Frontier Systems. Летелица располаже ГПС системом и управљање летом се врши помоћу контролних тачака.