Почели радови на постављању цеви гасовода „Северног тока 2“ у руским водама - 30.04.2019, Sputnik Србија Почели радови на постављању цеви гасовода „Северног тока 2“ у руским водама Брод за постављање цеви „Солитер“ почео је са радовима на полагању гасовода „Северни ток 2“ у руским водама, наводи се у саопштењу оператора пројекта „Норд... 30.04.2019, Sputnik Србија © Фото : © Nord Stream 2 / Thomas EugsterБрод за полагање цеви гасовода "Солитер" Брод за постављање цеви „Солитер“ почео је са радовима на полагању гасовода „Северни ток 2“ у руским водама, наводи се у саопштењу оператора пројекта „Норд стрим 2 АГ“. „Данас ће брод ’Солитер‘ почети са радовима на полагању гасовода ’Северни ток 2‘ у руским водама. Сто километара првог крака гасовода у руским територијалним водама биће положено у року од месец дана“, наводи се у саопштењу. Такође се наводи да дужина морског дела гасовода у Русији износи око 114 километара. Немачка политичарка: „Северни ток 2“ важан за будућност Немачке 27 Април 2019, 16:45 Изградња гасовода на руским и немачким копненим деоницама наставља се у складу са планом. Осим тога, брод „Пајониринг спирит“ наставља да поставља цеви у водама Шведске. Тренутно је положено више од 1.100 километара гасовода, закључује се у саопштењу компаније. Пројекат „Северни ток 2“ подразумева изградњу два крака гасовода, чији ће укупни капацитет износити 55 милијарди кубних метара гаса годишње, од обале Русије, преко Балтичког мора, до Немачке. Планирано је да се нови гасовод заврши 2019. године. Нови цевовод требало би да буде изграђен поред „Северног тока“. Он ће проћи кроз територијалне или искључиво економске зоне држава дуж обале Балтичког мора: Русије, Финске, Шведске, Данске и Немачке. Остало је да се грађевинска дозвола добије још само од Копенхагена.


source: wikipedia

text: 24. мај (24.5.) је 144. дан године по грегоријанском календару (145. у преступној години). До краја године има још 221 дана. Догађаји 1689 — Ступио је на снагу акт о толеранцији у Енглеској, којим је под извесним условима гарантована слобода исповедања вере нонконформистима, али су католици намерно изостављени. 1822 — Трупе под командом Антонија Хосеа де Сукреа потукле Шпанце у бици код Пичинче. 1844 — Проналазач телеграфа Семјуел Морзе послао прву телеграфску поруку на удаљеност од 65 km, из Вашингтона у Балтимор. Порука гласила: „Шта је то Бог урадио?“. 1883 — Отворен Бруклински мост који је повезао Менхетн с Бруклином у Њујорку. 1926 — Отворена Универзитетска библиотека у Београду. Прва зграда у данашњој Србији направљена наменски за библиотеку, изграђена уз помоћ Карнегијеве задужбине. Назив Универзитетска библиотека „Светозар Марковић“ добила 1946. 1941 — Немачки ратни брод „Бизмарк“ у Другом светском рату потопио британску крстарицу „Худ“ при чему је од 1.422 морнара су преживела три. 1964 — У тучи на фудбалској утакмици у престоници Перуа, Лими, изазваној одлуком судије да поништи гол домаће екипе, погинуло више од 300 људи. 1968 — Током студентских демонстрација у Француској председник Шарл де Гол предложио референдум. Побуњени студенти запалили Париску берзу. 1970 — На полуострву Кола почело је бушење Колске супердубоке бушотине, која је са крајњом дубином од 12.262 m постала најдубља рупа икада избушена и најнижа вештачка тачка на Зељми. 1981 — Председник Еквадора Хаиме Ролдос Агилера и седам људи погинуло када је у авиону експлодирала подметнута бомба. 1982 — У Иранско-ирачком рату иранске трупе вратиле контролу над Корамшаром, који су Ирачани држали 20 месеци. 1992 — Кандидат конзервативаца Томас Клестил изабран за председника Аустрије уместо Курта Валдхајма. Косовски Албанци одржали прве паралелне опште изборе. Власти у Србији изборе прогласиле нелегалним, али их нису ометале. 1993 — Еритреја је стекла независност од Етиопије после 30 година рата. На Тибету избиле жестоке демонстрације против кинеских власти. 1994 — У јурњави муслиманских ходочасника у Меки у Саудијској Арабији погинуло 270 људи. 1999 - НАТО бомбардовање СРЈ 2000 — Израел после 22 године повукао трупе из окупационе зоне од 15 km у граничном подручју с Либаном. Мировне трупе Уједињених нација ушле у то подручје 28. јула. Хрватска постала 26. чланица Партнерства за мир. Апелациони суд у Сантјагу укинуо имунитет бившем чилеанском диктатору, генералу Аугусту Пиночеу, чиме је омогућено да му се суди за кршење људских права за време његове владавине. 2001 — Двадесет троје људи погинуло и више од 300 повређено када се урушила свадбена сала у Јерусалиму. 2002 — Председници САД и Русије Џорџ Буш и Владимир Путин потписали уговор о смањењу нуклеарног наоружања за две трећине у наредних 10 година. 2004 — Ђаци из Крагујевца допутовали у Сарајево, у Босни и Херцеговини, у прву екскурзију из Србије после 14 година. Рођења 1544 — Вилијам Гилберт, енглески лекар и физичар. (прем. 1603) 1686 — Габријел Фаренхајт, немачки физичар и проналазач, конструктор првог термометра са живом. (прем. 1736) 1743 — Жан Пол Мара, француски лекар и новинар, један од вођа Француске револуције. (прем. 1793) 1819 — Викторија Хановерска, британска краљица. (прем. 1901) 1899 — Сузан Ленглен, француска тенисерка. (прем. 1938) 1905 — Михаил Шолохов, руски писац, добитник Нобелове награде за књижевност (1965). (прем. 1984) 1925 — Драган Јеремић, српски естетичар, књижевник и књижевни критичар. (прем. 1986) 1931 — Мајкл Лонсдејл, француски глумац. (прем. 2020) 1938 — Михаило Јанкетић, српски глумац. (прем. 2019) 1940 — Јосиф Бродски, руски песник и есејиста, добитник Нобелове награде за књижевност (1987). (прем. 1996) 1941 — Боб Дилан, амерички амерички музичар, писац и песник. 1941 — Владимир Цветковић, српски кошаркаш и спортски функционер. 1949 — Џим Бродбент, енглески глумац. 1953 — Алфред Молина, енглески глумац. 1956 — Шон Кели, ирски бициклиста. 1960 — Кристин Скот Томас, енглеска глумица. 1963 — Џо Думарс, амерички кошаркаш. 1965 — Џон Рајли, амерички глумац, комичар, певач, сценариста и продуцент. 1966 — Ерик Кантона, француски фудбалер и фудбалски тренер. 1973 — Драган Бајић, босанскохерцеговачки фудбалер, кошаркаш и кошаркашки тренер. 1973 — Руслана, украјинска певачица. 1973 — Владимир Шмицер, чешки фудбалер. 1975 — Јанис Гумас, грчки фудбалер и фудбалски тренер. 1977 — Јелена Ђокић, српска глумица. 1979 — Трејси Макгрејди, амерички кошаркаш. 1979 — Далибор Додер, шведски рукометаш. 1981 — Кенан Бајрамовић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1983 — Струка, српски хип хоп музичар. 1985 — Бојана Панић, српска глумица и модел. 1987 — Фабио Фоњини, италијански тенисер. 1988 — Евертон Луиз Гимараис Биљер, бразилски фудбалер. 1989 — Павел Громико, руски кошаркаш. 1989 — Калин Лукас, амерички кошаркаш. 1989 — Џи-Изи, амерички музичар и музички продуцент. 2000 — Ања Цревар, српска пливачица. 2001 — Страхиња Павловић, српски фудбалер. Смрти 1543 — Никола Коперник, пољски полимата, најпознатији као астроном и математичар. (рођ. 1473) 1974 — Дјук Елингтон, амерички џез музичар (пијаниста) и композитор. (рођ. 1899) 1995 — Харолд Вилсон, британски политичар, премијер Уједињеног Краљевства у два наврата и вођа Лабуристичке партије. (рођ. 1916) 2013 — Антонио Пучадес Касанова, шпански фудбалер. (рођ. 1925) 2017 — Лаура Бјађоти, италијанска модна креаторка. (рођ. 1943) 2017 — Драгомир Станојевић, српски каскадер. (рођ. 1941) 2019 — Душица Жегарац, српска глумица. (рођ. 1944) 2023 — Тина Тарнер, америчка музичарка и глумица. (рођ. 1939) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог Кирила и Методија Свештеномученика Мокија Светог Никодима - архиепископа пећког Европски дан паркова Дан Ћирила и Методија


source: fineweb

text: Љубав |Овај чланак не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| Љубав је стање јаке емотивне наклоности према некоме или нечему. Стари грци су разликовали неколико врста љубави: - филија (φιλία)- пријатељска љубав, која другоме жели добро, љубав којом другоме желимо помоћи, темељ сваког заједништва. Филија подразумева једнакост (нпр. два пријатеља), врлину и познанство. Мотиви филије су практични: једна или обе стране имају корист од таквог односа. Концепт филије развио је Аристотел. - ерос (ἔρως)- љубав која је обележена сензуалном жељом и чежњом за оним што се љуби. То је љубав усмерена према чулном свету (вид, додир, укус...). Према Платону, ерос се може проширити и на љубав према унутрашњој лепоти, па и према самој идеји лепоте. - агапе (ἀγάπη)- идеал љубави, укључује милосрдност, заузимање и бригу. Крајњи смисао те љубави је потпуно се посветити добру других по цену властитог живота. Ова врста љубави надилази пријатељску и еротичну љубав. - сторге (στοργή) - природна наклоњеност, нпр. према деци или родитељима. - ксенија (ξενία) - љубав према страном, гостопримство, изузетно важно у античкој Грчкој. Гост и домаћин, који би пре гостовања били странци образовали би малтене ритуално пријатељство. Од госта се једино захтевало да буде захвалан. Иако ниједна научна студија није у потпуности успела да објасни формирање осећаја љубави, новије студије у области неуронаука указују на могућност да се љубав формира под утицајем специфичних хормона односно неуротрансмитера на неуропријемнике у мозгу. Међу њима су тестостерон, естроген, допамин, норадреналин, серотонин, окситоцин и вазопресин. За последња два постоје темељни докази да учествују у формирању везе између родитеља и потомства. Спољашње везе[уреди]


text: 26. септембар (26.9.) је 269. дан у години по грегоријанском календару (270. у преступној години). До краја године има још 96 дана. Догађаји 1186 — Дубровник склопио мир са српским великим жупаном Стефаном Немањом, који је у два наврата покушао да заузме тај град. Споразум о миру био основ за касније уговоре Србије и Дубровника. 1371 — Маричка битка: код Черномена, Турци Османлије поразили српску војску браће Мрњавчевића, краља Вукашина и деспота Угљеше, који су у боју погинули. 1580 — Енглески морепловац и гусар Френсис Дрејк упловио у луку Плимут на завршетку свог путовања око света, које је трајало 33 месеца. Дрејк био први Енглез који је опловио земљу, за шта је добио титулу витеза од краљице Елизабете. 1687 — У бици с Турцима топовско тане млетачке војске изазвало експлозију у којој су тешко оштећени Партенон и Пропилеји на Акропољу, где је турска војска држала муницију. 1815 — Русија, Аустрија и Пруска формирале Свету алијансу, коју су касније потписали сви европски владари осим британског регента, папе и турског султана. Циљ савеза био да угуши револуционарне покрете у Европи после Француске револуције и Наполеонових ратова. 1853 — Јосиф Панчић постаје контрактуални професор новооформљене Катедре јестаствене историје и агрономије у Лицеју у Београду, указом кнеза Александра Карађорђевића. 1907 — Нови Зеланд, који је био колонија Велике Британије, постао доминион у оквиру Британског комонвелта. 1918 — Савезници у Првом светском рату почели општу офанзиву која је почетком октобра довела до слома Централних сила и завршетка рата. 1941 — У Ужицу су у Другом светском рату - два дана после ослобођења града - прорадиле партизанске фабрике муниције и текстила, у којима су ткани завоји и рубље за борце. 1960 — Кубански председник Фидел Кастро одржао је најдужи говор у историји УН. Говор је трајао чак 4 часа и 29 минута. Одржан први ТВ-дуел председничких кандидата. У оквиру кампање за председника САД, на националној телевизији суочили се тадашњи потпредседник Ричард Никсон и сенатор Џон Кенеди. 1969 — У Боливији војна хунта под вођством генерала Алфреда Ованда Кандије оборила председника Силеса Салинаса. 1980 — У Минхену на фестивалу пива у експлозији подметнуте бомбе погинуло 13, повређено више од 200 особа. 1984 — Уједињено Краљевство и Кина се споразумеле о враћању Хонгконга 1997. под суверенитет Кине. Хонгконг припао Британцима на основу мировног уговора у Нанкингу 1842, после Првог опијумског рата. 1988 — Канадском атлетичару Бену Џонсону одузета је златна медаља на 100 метара због позитивног резултата теста на допинг. 1989 — Вијетнам повукао своје трупе из Камбоџе, које су у тој земљи биле од краја 1978, оставивши снаге владе Хун Сена да се саме боре против маоистичке герилске организације „Црвени Кмери“. 1995 — Почело суђење бившем премијеру Италије Ђулију Андреотију, под оптужбом да је имао блиске везе с мафијом. Андреоти седам пута биран за премијера Италије и био је један од симбола послератне Италије. 1997 — Италијански суд осудио мафијашког боса Салватора Рина и 23 његова најближа сарадника на доживотни затвор због убиства судије Ђованија Фалконеа 1992. У земљотресу у централној Италији 11 особа изгубило живот, тешко оштећена средњовековна базилика Светог Фрање Асишког у Асизију. 2000 — Грчки ферибот „Експрес Самина“ налетео на подводни гребен код острва Парос и потонуо за 20 минута. У удесу брода који је превозио преко 500 путника, живот изгубило њих 72. 2001 — Белгија предала Међународном суду за Руанду бившег руандског министра за финансије Емануела Ндиндабахизија, оптуженог за умешаност у геноцид. Рођења 1849 — Иван Павлов, руски физиолог, добитник Нобелове награде за физиологију или медицину (1904). (прем. 1936) 1888 — Томас Стернс Елиот, америчко-британски песник, есејиста, драматург, издавач и књижевни критичар, добитник Нобелове награде за књижевност (1948). (прем. 1965) 1889 — Мартин Хајдегер, немачки филозоф. (прем. 1976) 1897 — Папа Павле VI. (прем. 1978) 1898 — Џорџ Гершвин, амерички композитор и пијаниста. (прем. 1937) 1905 — Карл Рапан, аустријски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 1996) 1907 — Ентони Блант, енглески историчар уметности и шпијун Совјетског Савеза. (прем. 1983) 1923 — Мија Алексић, српски глумац и комичар. (прем. 1995) 1931 — Славка Јеринић, српска глумица. (прем. 1997) 1941 — Раде Петровић, српски певач. 1945 — Брајан Фери, енглески музичар. 1948 — Оливија Њутон Џон, енглеско-аустралијска музичарка, глумица, плесачица и активисткиња. (прем. 2022) 1948 — Братислав Петковић, српски редитељ, драматург и политичар. (прем. 2021) 1951 — Харис Џиновић, босанскохерцеговачки певач. 1952 — Предраг Милетић, српски глумац. 1956 — Линда Хамилтон, америчка глумица. 1957 — Клаус Аугенталер, немачки фудбалер и фудбалски тренер. 1961 — Синди Херон, америчка певачица, глумица и модел, најпознатија као чланица групе -{En Vogue}-. 1962 — Драган Манце, српски фудбалер. (прем. 1985) 1962 — Олаф Олафсон, исландски писац и бизнисмен. 1965 — Радисав Ћурчић, српски кошаркаш. 1968 — Џејмс Кавизел, амерички глумац. 1970 — Шери Мун Зомби, америчка глумица, модел и плесачица. 1976 — Михаел Балак, немачки фудбалер. 1976 — Ивана Мрваљевић, црногорска глумица, продуценткиња и културна радница. 1976 — Анџела Тајгер, француска порнографска глумица и редитељка. 1981 — Серена Вилијамс, америчка тенисерка. 1981 — Аледин Јахја, туниски фудбалер. 1981 — Марина Маљковић, српска кошаркашка тренеркиња. 1981 — Кристина Милијан, америчка глумица и музичарка. 1983 — Рикардо Кварежма, португалски фудбалер. 1985 — Милан Милошевић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1988 — Џејмс Блејк, енглески музичар и музички продуцент. 1995 — Милош Вељковић, српски фудбалер. Смрти 1860 — Милош Обреновић, вођа Другог српског устанка, кнез Србије од 1815. до 1839. и од 1858. до смрти 1945 — Бела Барток, мађарски композитор и пијаниста (рођ. 1881) 1966 — Милан Дединац, српски писац и позоришни критичар. (рођ. 1902) 1976 — Лавослав Ружичка, швајцарски хемичар (рођ. 1887) 1978 — Мане Сигбан, шведски физичар. (рођ. 1886) 1988 — Бранко Зебец, југословенски и хрватски фудбалер тренер. (рођ. 1929) 1990 — Алберто Моравија, италијански књижевник (рођ. 1907) 1992 — Сретен Марић, српски есејиста, преводилац и професор светске књижевности. (рођ. 1903) 1994 — Шериф Гузми, шеф исламске терористичке организације у Алжиру (GIA) 1998 — Михајло Викторовић, српски глумац (рођ. 1929) 2002 — Бранислав Петровић, српски песник и новинар (рођ. 1937) 2008 — Пол Њумен, амерички глумац, режисер и продуцент (рођ. 1925) 2010 — Глорија Стјуарт, америчка глумица (рођ. 1910) 2011 — Серђо Бонели, италијански стрип аутор и издавач. (рођ. 1932). Празници и дани сећања Дан везиста у ЈНА Европски дан језика


Zhenjiang · Број становника Навигација: Број становника / Земље / Кина / Zhenjiang Питање: Колики је број становника у Zhenjiang региону? Одговор: Zhenjiang (镇江市), Кина (Административна јединица: Jiangsu 江苏省) - последњи познати број становника је ≈ 950 500 (година 2010). Ово је 0.071% од укупног броја становника Кина државе. Ако би стопа раста становништва остала иста као у периоду 2000-2010 (+2.21%/година), број становника за Zhenjiang регион у 2020. години би био: 1 182 404*. [1990-2000] +8.82 %/година ГПС координате: 32.211, 119.455 Локално тачно време у месту: Zhenjiang 10:15 Среда GMT+8. Zhenjiang на мапи густине градова и насељености Број становника за насеља у близини града Zhenjiang • Нанкинг 65 km, 255° • Чангџоу 67 km, 135° • Јангџоу 21 km, 355° • Тајџоу 52 km, 53°


БРИТАНСКИ АГЕНТИ ДЕЛУЈУ ИЗ ЦРНЕ ГОРЕ: Рушење власти у Републици Српској и Србији кренуло из Подгорице! - НАЦИОНАЛИСТ Насловна Вести Регион БРИТАНСКИ АГЕНТИ ДЕЛУЈУ ИЗ ЦРНЕ ГОРЕ: Рушење власти у Републици Српској и... БРИТАНСКИ АГЕНТИ ДЕЛУЈУ ИЗ ЦРНЕ ГОРЕ: Рушење власти у Републици Српској и Србији кренуло из Подгорице! Агенти британске обавјештајне службе МИ6 већ неколико недеља се налазе на територији Црне Горе, ексклузивно сазнаје Борба. Они су у Подгорицу стигли након избијања афера које је отворио бизнисмен Душко Kнежевић. “Логистички и оперативни центар МИ6 је већ заживео у Сарајеву, а агенти се однедавно налазе у Подгорици. Офанзива агената МИ6 има стратешко упориште у тежњи да се медијским и оперативним деловањем ослаби утицај на Балкану, каже наш саговорник. Активности дела црногорских власти су координисане са дипломатијом Велике Британије, како би се извршио додатни притисак на Александра Вучића, председника Србије и ослабила његова лидерска позиција на Балкану. Поједине структуре унутар режима у Подгорици, након избијања најновијих афера, добиле су благослов Британаца и њихове службе, да најаве отклон од самог Ђукановића. “Црна Гора је одавно била полигон МИ6 за рушење легитимно изабраних власти у Београду и Бањалуци. Њихов циљ је да држе овај дио Балкана у сталним тензијама, нарочито, ако не контролишу све политичке елите. Због тога су већ послали своје агенте у Подгорицу, каже наш саговорник. Претходни текстПЕТ ЖИВОТНИХ САВЕТА НАШИХ БАKА: Могу проћи и векови, али ови ТРИKОВИ ће увек радити 100 посто Следећи текстПРОТЕСТ У БЕОГРАДУ: ГЕЈЕВИ И ФЕМИНИСТКИЊЕ ПРОТИВ ПРЕДСЕДНИКА СРБИЈЕ И СРПСКЕ ТРАДИЦИЈЕ (ВИДЕО)


text: 14. децембар (14.12.) је 348. дан године по грегоријанском календару (349. у преступној години). До краја године има још 17 дана. Догађаји 557 — Разоран земљотрес је тешко оштетио Константинопољ. 1481 — Турски војници су после дуже опсаде заузели Нови, а Херцеговина је ушла у састав Османског царства. 1542 — Шест дана стара Марија Стјуарт је наследила престо Шкотске. 1782 — Браћа Монголфје су у Авињону први пут извели експеримент са балоном пуњеним врућим ваздухом. 1819 — Алабама је примљена у Унију као 22. америчка држава. 1822 — У Верони завршен Конгрес Свете Алијансе на којем је одлучено о интервенцији против грађанске револуције у Шпанији. Помоћ Грчкој у борби за ослобођење од Турске није изгласана. 1836 — Усвајањем одлуке „прозебле конвенције” незванично је завршен Толидски рат између Охаја и суседне територије Мичиген. 1900 — Немачки физичар Макс Планк објавио "Квантну теорију", према којој енергија радијације потиче из невидљивих делића, кваната, и није континуирана, како се раније мислило. 1911 — Норвешки истраживач Роалд Амундсен је постао први човек који је стигао на Јужни пол. 1916 — Грађани Данске су на референдуму гласали да Данска Западна Индија буде продата САД за 25 милиона долара. 1918 — У Великој Британији први пут на изборима гласале жене и добиле право да се кандидују за Парламент. Прва жена која је изабрана била грофица Маркиевич, ирски националиста, али није могла да заузме своје место у Парламенту јер је била у затвору. 1918 — Фридрих Карл је одбио да буде краљ Финске због свог немачког порекла по крају Првог светског рата. 1927 — Уједињено Краљевство признала независност Ирака и подржала пријем те земље у Лигу народа. 1935 — Први председник Чехословачке Томаш Масарик је поднео оставку, а на положај шефа државе четири дана касније изабран дотадашњи шеф дипломатије Едвард Бенеш. 1937 — Јапан успоставио марионетску кинеску владу у Пекингу. 1939 — Лига народа искључила СССР због агресије на Финску. 1939 — У сукобима током демонстрација радника и студената Београдског универзитета са полицијом и жандармеријом у Београду убијено је 9 особа. 1950 — Основан је Комесаријат Уједињених нација за избеглице. 1959 — Архиепископ Макариос III је постао први председник Кипра. 1960 — Потписана Париска конвенција о оснивању Организације за економску сарадњу и развој. Конвенција ступила на снагу у септембру 1961. 1962 — Сонда Маринер 2 је постала прва летелица која је успешно извршила планетарно сусретање прошавши поред Венере. 1962 — Кенет Каунда у Северној Родезији формирао прву владу којом су доминирали Африканци. 1963 — Брана која је држала језеро Болдвин Хилс у Лос Анђелесу је попустила, изазвавши бујицу која је уништила 277 домова. 1964 — Врховни суд САД је пресудом у случају Мотел Срце Атланте против Сједињених Држава да Конгрес може да користи уставне одредбе о трговини да се бори против дискриминације. 1981 — Кнесет је проширио израелске законе, надлежности и управу на Голанску висораван, чиме је фактички анектирао територију коју је освојио од Сирије у рату 1967. 1989 — Опозициони лидер Патрисио Ајлвин изабран за председника Чилеа на првим слободним изборима у тој земљи од 1970. Претходни демократски изабран шеф државе, социјалиста Салвадор Аљенде, убијен у војном пучу 1973, а на власт је дошао генерал Аугусто Пиноче. 1994 — Председник Републике Српске Радован Караџић затражио од бившег председника САД Џимија Картера да посредује у постизању мира у Босни и Херцеговини. 1994 — Почела је изградња бране Три клисуре на реци Јангце. 1995 — У Јелисејској палати у Паризу потписан мировни споразум о окончању 44-месечног рата у Босни, који је постигнут 21. новембра у Дејтону, САД. Потписе на споразум ставили председници Хрватске, Босне и Херцеговине и Србије Фрањо Туђман, Алија Изетбеговић и Слободан Милошевић. Тим споразумом БиХ подељена на два ентитета, Федерацију БиХ и Републику Српску, а надгледање спровођења мира поверено снагама НАТО. 1998 — У оружаном нападу маскираних особа на кафић у центру Пећи на Косову убијено шест младића српске националности. 1998 — У сукобу Војске Југославије и наоружаних Албанаца у близини Призрена погинуло 36 Албанаца, шест повређено. 2001 — Тужилаштво Међународног суда за ратне злочине у Хагу објавило оптужницу против генерала Војске Републике Српске Винка Пандуревића, оптуженог геноцид над босанским муслиманима у Сребреници 1995. 2004 — Пуштен је у саобраћај вијадукт Мијо, са 343 m највиши мост за возила на свету, који премошћава реку Тарн код места Мијо. 2008 — Ирачки новинар Мунтазар ел Зејди је гађао ципелом америчког председника Џорџа Буша на конференцији за штампу. 2012 — 28 особа је убијено у пуцњави у основној школи у месту Њутаун у америчкој савезној држави Конектикат. Рођења 1870 — Карл Ренер, аустријски политичар и правник, 1. канцелар Аустрије. (прем. 1950) 1895 — Пол Елијар, француски песник. (прем. 1952) 1897 — Курт фон Шушниг, аустријски политичар, канцелар Аустрије (1934—1938). (прем. 1977) 1916 — Ширли Џексон, америчка списатељица. (прем. 1965) 1920 — Бошко Палковљевић Пинки, учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1942) 1922 — Николај Генадијевич Басов, совјетски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1964). (прем. 1942) 1924 — Раџ Капур, индијски глумац, продуцент и редитељ. (прем. 1988) 1934 — Ружица Сокић, српска глумица. (прем. 2013) 1935 — Ли Ремик, америчка глумица. (прем. 1991) 1942 — Драго Млинарец, хрватски музичар. 1946 — Џејн Беркин, енглеска глумица, музичарка, редитељка и модел. (прем. 2023) 1946 — Пати Дјук, америчка глумица. (прем. 2016) 1946 — Стен Смит, амерички тенисер. 1947 — Светлана Бојковић, српска глумица. 1948 — Ди Волас, америчка глумица. 1949 — Клиф Вилијамс, енглески музичар, најпознатији као басиста и певач групе -{AC/DC}-. 1950 — Вики Мишел, енглеска глумица и продуценткиња. 1950 — Миле Новковић, српски фудбалер. 1958 — Жељко Лукајић, српски кошаркашки тренер. 1960 — Крис Водл, енглески фудбалер и фудбалски тренер. 1962 — Горан Даничић, српски глумац. (прем. 2021) 1965 — Аљоша Асановић, хрватски фудбалер и фудбалски тренер. 1966 — Борис Исаковић, српски глумац. 1966 — Ентони Мејсон, амерички кошаркаш. (прем. 2015) 1969 — Наташа Макелхон, енглеска глумица. 1970 — Владимир Грбић, српски одбојкаш. 1970 — Ана Марија Јопек, пољска музичарка. 1970 — Бет Ортон, енглеска музичарка. 1973 — Небојша Богавац, црногорски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1978 — Пати Шнидер, швајцарска тенисерка. 1979 — Софи Манк, аустралијска музичарка, глумица, модел и радио и ТВ водитељка. 1979 — Мајкл Овен, енглески фудбалер. 1983 — Борка Томовић, српска глумица. 1988 — Никола Батум, француски кошаркаш. 1988 — Ванеса Хаџенс, америчка глумица и музичарка. 1990 — Роберт Ковингтон, амерички кошаркаш. 1995 — Алваро Одриосола, шпански фудбалер. Смрти 1799 — Џорџ Вашингтон, амерички револуционар и политичар, један од оснивача и први председник САД. (рођ. 1732) 1862 — Џорџ Лојд Хоџиз, британски официр и дипломата, први британски конзул у Србији. (рођ. 1790) 1940 — Антон Корошец, словеначки политичар и теолог, вођа Словенске људске странке. (рођ. 1872) 1966 — Верна Фелтон, америчка глумица. (рођ. 1890) 1984 — Висенте Александре, шпански песник, добитник Нобелове награде за књижевност (1977). (рођ. 1898) 1989 — Андреј Сахаров, руски нуклеарни физичар и борац за људска права, добитник Нобелове награде за мир (1975). (рођ. 1921) 1993 — Мирна Лој, америчка глумица. (рођ. 1905) 2001 — Винфрид Георг Зебалд, немачки песник, писац, есејиста и професор књижевности. (рођ. 1944) 2003 — Џин Крејн, америчка глумица. (рођ. 1925) 2009 — Миодраг Јовановић, српски фудбалер и фудбалски тренер. (рођ. 1922) 2013 — Питер О’Тул, ирски глумац. (рођ. 1932) 2019 — Ана Карина, данско-француска глумица, редитељка, сценаристкиња и певачица. (рођ. 1940) 2020 — Жерар Улије, француски фудбалер и фудбалски тренер. (рођ. 1947) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Свети пророк Наум Свети Филарет Милостиви


text: Јужна Каролина (), држава је на „дубоком југу“ Сједињених Држава. Граничи се са Џорџијом на југу, Северном Каролином на северу и излази на Атлантски океан на истоку. Првобитно део Провинције Каролина, Провинција Јужна Каролина је једна од 13 колонија које су прогласиле независност од Британске круне током Америчке револуције. Колонији је име дао краљ Чарлс II у част свог оца, Чарлса I (-{Carolus}- је латинска верзија имена Чарлс). Јужна Каролина је била прва држава која је изгласала отцепљење од Уније и била је држава-оснивач Конфедеративних Америчких Држава. По Попису у Сједињеним Државама 2010, Јужна Каролина је 24. држава по броју становника са 4.625.384 становника. Јужна каролина се састоји од 46 округа, а главни град је Колумбија, док је највећи град Чарлстон. Демографија Административна подела Јужна Каролина је подељена на 46 округа: Спољашње везе Државе САД


source: CulturaX

text: ФИНАНСИЈСКИ МАНЕВАР ГОДИНЕ: Русија спасава своје доларе у Америци | ИСКРА 20.07.2018. - 20:42 Фото: Sputnik /CC0 / Pixabay Одлука Русије да драстично смањи улагања у америчке државне обвезнице мотивисана је пре свега економским разлозима, али део одговора свакако треба тражити и у политици, сматрају руски експерти. Према подацима америчког Министарства финансија, сума руских улагања је најнижа за последњих 11 година и крајем маја износила је 14,9 милијарди. Русија је два месеца заредом значајно смањивала улагања у обвезнице америчких Федералних резерви: у априлу за 47,5 милијарди долара, а у мају за још 33,8 милијарди. Још колико крајем марта Русија је са 96,1 милијарду долара уложених у те хартије од вредности била на 16. месту земаља које улажу у амерички државни дуг. Шефица Централне банке Русије Елвира Набијуљина изјавила је да то тело врши политику диверсификације резерви. По мишљењу Алексеја Зубеца са Финансијског универзитета, разлози за оваку одлуку Русије су економске природе јер су улагања у амерички државни дуг у овом тренутку прилично ризична, с обзиром на повећање стопе рефинансирања Федералних резерви. "Приходи од америчких државних обвезница падају, а како би Русија смањила сопствене губитке, почела је да продаје америчке хартије од вредности прилично давно, док им је цена још била висока. Тај новац од продаје је могуће инвестирати у нешто друго. Дакле, овде постоји чисто економска мотивација. Са друге стране одређену улогу играју и прилично лоши политички односи на релацији Москва—Вашингтон. Не заборавимо да се много пута до сада чуо позив политичара из Америке да руски новац преко океана у потпуности буде блокиран", истиче Зубец. Експерт Института тржишних фондова и управе Михаил Бељајев каже да смањење руских улагања у америчке државне обвезнице није ништа необично и да на руску економију овај корак неће имати практично никакав утицај. "Сасвим је уобичајено да своје резерве распоређујете тамо где оне најбоље раде за вас и где је приход највећи. У случају потребе, ове финансијске инструменте можете претворити у новац. Зато су нам, у економском смислу, до сада америчке државне обвезнице биле погодне. Шта год мислили, САД су и даље у економском смислу држава број један, а ни у политичком свакако не играју последњу улогу", примећује Бељајев. Руски експерт оцењује да део објашњења за повлачење руског новца из америчких Федералних резерви свакако треба тражити и у политици. "Тиме што продаје америчке државне обвезнице, Русија ради на диверсификацији свог портфолија резерви. То је исправан приступ. Видимо да су ови кораци предузети не само из економских разлога, већ делимично и из политичких, имајући у виду јаз између Америке, са једне стране, и евроазијског дела планете, са друге стране. Стога је јасно да би новац требало повући, што је у учињено", констатује Бељајев. Како напомиње, сада остаје питање где уложити тај новац, јер он "не сме да виси у ваздуху". "Русија би требало да нађе адекватну замену америчким обвезницама. Можда ће новац бити уложен у европске хартије од вредности, можда у азијске или се може просто купити одређена количина злата. Без обзира на састанак у Хелсинкију, очигледно је да несугласице са Вашингтоном остају и докле год постоје санкције као претња, ми никада не можемо бити сигурни да ли ће руски новац преко океана у неком тренутку бити блокиран", закључује Бељајев. По мишљењу првог човека Вњешторгбанке Андреја Костина, смањење руских улагања у америчке државне обвезнице могло би се објаснити тиме да Централна банка и Министарство финансија узимају у обзир ризике санкције и на тај начин их минимизују. Он је подсетио и да је банка припремила предлоге чији је циљ дедоларизација руске економије и дестимулисање офшор компанија.


ПОСЕТА СВЕТОЈ СОФИЈИ У ЦАРИГРАДУ Богородица са Богомладенцом Византион, Константинопољ, Цариград или Истанбул – називи су вишевековног града који данас повезује Еуропу и Азију. Данашњи Истанбул смењивао је своје владаре и надживео своје многобројне чуваре – ратнике. Величину и снагу овај град наслеђује из своје историје. Жалосно би било да сам приликом посете Истанбулу, заобишао посету величанственом храму Аја Софији. Но, с обзиром на недостатак времена умало да се то није догодило. Преспавао сам у хотелској соби једног хотела на Таксим скверу, делу града који је само један од многобројних средишта града. Јутарњи поглед кроз прозор са деветог спрата хотела, представио ми је три од четири стране града. Тада сам доживео свој први сусрет са Храмом. Сусрет којег сам дуго времена очекивао. Унутрашњост Аја Софије Шетајући улицама Истанбула од Таксим трга све до Аја Софије, приметио сам много туриста који су са великим одушевљењем обилазили град кретајући се ка овом величанственом храму. Он као да је свима одредиште туристичког обиласка града. Пожурио сам преко моста и пешице наставио да се пењем према огромном ружином пупољку званом Аја Софија. Као што ружа привлачи пчеле на свој цвет, тако је она и мене са стотинама осталих радозналих очију привукла к себи. Некадашња православна црква посвећена Христу, као персонификацији Свете Мудрости, данас представља музеј. У тренутку када сам крочио на њене поплочене камене блокове старе 15 векова, сва моја чула покретала су срце невероватном брзином које се никако није могло усагласити са откуцајем срца овог величанственог Храма. Свети Дух из Аја Софије и даље подсећа на православну изворност овог храма. Обилазећи храм, наишао сам на фреске Његове Премудрости – Господа Исуса Христа и фреске Пресвете Богородице која светли на источном своду Храма. Неодољиви додир потпорних ступова старих 15 векова повели су ме у прошлост где сам видео како се живело у временима када су овде Константинопољски Патријарси служили Свете Литургије. А фреске осликане на зидовима храма повеле су ме на путовање у будућност у којој је мноштво пчела дошло да се нахране нектаром Ружиног цвета. Радостан сам што живим у бурној и турбулентној садашњости, у којој свакодневница огроном брзином мења све око мене. Као да ми се све брже приближава будућност описана у многим пророчанствима и архаичним светим књигама. Попео сам се на галерију Храма. Са висине се чуо жамор људи који усхићено само себи објашњавају невероватну величину храма. У тој гомили гласова, осетила се молитва Пресветој Богородици која на фресци држи свога Јединородног Сина. Светлост која на овом месту обасјава наше молитве је Њено свето Срце. Овде божанска Сила у трену од неверника може да створи верника, човека спремног на сопствену промену. Човек овде може јасније да разуме историју света и њену будућност која нам је потпуно нејасна и непозната. Излазећи из Храма, зауставио сам се на излазу, окренуо се и вратио унутра. Високо изнад улазних врата, Богородичине очи позвале су ме да Им се дивим. Тада сам се вратио загрљају Ружиним латицама. Откуцај којим је пулсирало срце Аја Софије овај пут је било изједначио са откуцајем мога срца. Тако сам напокон успео да срцем разумем грандиозност овог величанственог храма. ← ZAPIS O ISTINITOM BOGATSTVU PESMA UZ MOLITVU →


Статистика маркетинга путем е-поште | Martech Zone Четвртак, Јануар КСНУМКС, КСНУМКС Недеља, 13. јануара 2019 Douglas Karr Е-пошта наставља да води стратегију неговања и задржавања готово сваког предузећа на мрежи. Приступачан је, једноставан за примену, мерљив и ефикасан. Међутим, ако организације злоупотребе овај медиј, то ће имати последице. Нежељена нежељена пошта је ван контроле и превише предузећа и даље крши услове услуге добављача е-поште и листе увоза. Радећи ово, они понижавају е-маил репутација њиховог пословања и е-поште која је омогућена, драгоцени претплатници се не виде. Они иду директно у фасциклу смећа. Према овој инфографији, Е-маил маркетинг бројевима: паметна инвестиција, из Цампаигн Монитор-а, ево најновијих статистика о маркетингу путем е-поште: Од КСНУМКС, преко 3.8 милијарди људи широм света користи е-пошту. То је половина светске популације! Корисници често имају више адреса е-поште, просек је 1.75. Корисници шаљу колектив 281.1 милијарди е-адреса дневно, 195 милиона сваког минута. Пет земаља (Кина, Сједињене Државе, Немачка, Украјина и Русија) чиниле су половину света е-пошта нежељена пошта. просечна стопа учесталости кликова на е-пошту (ЦТР) у Северној Америци износи 3.1%, у Уједињеном Краљевству је 4.19%. Можда најважнија заједничка статистика е-поште: потрошачи који дођу на вашу веб локацију и обавите куповину путем везе путем е-поште потрошите у просеку 138% више од осталих купаца! Ево комплетне инфографије од тима на Кампања Монитор: Ознаке: просечни цтрЕ-маил маркетингстатистика маркетинга путем е-поштестопе отварања е-поштестатистика е-поштеколико је е-маилова послатоотворене стопе


text: Најмање седам људи је страдало, а око 400 је рањено ноћас, у бомбашком нападу у Кабулу, јавиле су свјетске агенције. Напад се догодио у резиденцијалном дијелу Кабула, уз помоћ камиона бомбе. За сада нико није преузео одговорност за напад, али талибани су јуче у Кандахару извршили серију напада, у којима је убијено девет људи. Портпарол авганистанског министарства здравља Вахидулха Мајар изјавио је да је према новим подацима, у ноћашњем нападу у Кабулу рањено 400 људи. Јуче је у Авганистану убијено осам особа, у самоубилачком нападу талибана на полицију, у мјесту Пул и Алам, што је била прва таква акција побуњеника од када је објављено да је њихов вођа Мула Омар умро 2013. године. Мировни преговори талибана и авганистанских власти прекинути су прошле недеље, када је објављено да је Мула Омар умро 2013. године, вјероватно у болници у Пакистану. Тај екстремистички покрет за новог вођу је поставио Мулу Ахтара Мухамеда Мансура, али су Омарови рођаци оспорили то именовање и затражили гласање међу побуњеницима, који воде борбе против власти и међународних снага већ готово 14 година. Принцип


text: Ладислав Напуљски |Овај чланак не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| |Ладислав Напуљски| |Датум рођења||11. фебруар 1377.| |Место рођења||Напуљ (Напуљска краљевина, данас Италија)| |Датум смрти||6. август 1414.| |Место смрти||Напуљ (Напуљска краљевина, данас Италија)| |Порекло и породица| Ладислав Напуљски (11. фебруар 1377 — 6. август 1414) је био краљ Напуља (1386 — 1389. и 1399—1414). Био је последњи мушки представник старије гране напуљских Анжујаца и неуспешни претендент на угарски престо (1386—1409). Краљ Напуља[уреди] Син је Карла III Напуљског и Маргарите Драчке. Постао је 1386. краљ Напуља под регентством своје мајке. Током 1390их константно се Луј II Анжујски супростављао његовој власти. Луј II Анжујски је био ривалски краљ и успео је 1390. да заузме Напуљ и истера Ладислава Напуљског, који поново враћа Напуљ под своју власт 1399. године. Период владавине Ладислава Напуљског обележен је и јачањем краљевске власти. Пошто је то умањивало власт барона дошло је до сукоба, који су окончани убиством неколико барона. Користи неред у Италији за територијално ширење[уреди] Антипапа Јован XXIII је проповедао крсташки рат против Ладислава Напуљског. Продавале су се индулгенције да би се скупила финансијска средства за крсташки рат против Ладислава. Јан Хус је у Чешкој критиковао продају индулгенција, и почео се томе супростављати. То доводи до хуситског покрета у Чешкој. Постао је вешт политички и војни вођа, заштитник и контролор папства током власти папе Иноћентија VII. Погодовао му је неред, који је тада владао Италијом. Било је то раздобље Западне шизме. Ладислав Напуљски користи то раздобље сукоба, па шири своју власт на рачун папске државе. Продаја Задра, Новиграда, Вране, отока Пага и своја права на Далмацију за 100.000 дуката[уреди] Од 1390. полаже право и на трон Мађарске и на Далмацију. Сигисмунд Луксембуршки је исто тако полагао право на мађарски трон и био је у томе и успешнији. Ладислав Напуљски је 1409. продао Млетачкој републици 9 Јула 1409. град Задар, Новиград, Врану, оток Паг и своја права на Далмацију за 100.000 дуката. Заузео је Фиренцу 1414, али куга је покосила добар део његове војске, па је био принуђен да напусти град. Започео је са грађењем ренесансних грађевина у Фиренци. Био је и кнез Таранта од 1406. године. Прво је покушао да заузме грофовију Лече опсадом замка, али то му није успело, па је променио тактику, започео преговоре са грофицом од Лечеа. Оженио се грофицом, па је тиме постао кнез Таранта.


text: 1930. је била проста година. Догађаји Јануар 31. јануар — отворена је Лондонска поморска конференција, која је завршена 22. априла споразумом Уједињеног Краљевства, САД, Француске, Италије и Јапана о регулисању подморничког ратовања. Фебруар 18. фебруар — Клајд Томбо открио Плутон док је проучавао фотографије снимљене у јануару. Април 22. април — Француска, Италија, Јапан, САД и Уједињено Краљевство су потписале Лондонски поморски споразум којим се регулисало подморничко ратовање и ограничила градња ратних бродова. Мај Јун 7. јун — Амерички председник Херберт Хувер је потписао Смут-Хаулијев закон о тарифама. Јул 12. јул — У Монтевидеу је почело прво светско фудбалско првенство. 30. јул — Уругвај у Монтевидеу, победом у финалу Светског фудбалског првенства, над Аргентином 4:2, постао Први светски шампион у фудбалу. Август Септембар Октобар Новембар Децембар Рођења Јануар 11. јануар — Род Тејлор, аустралијско-амерички глумац (прем. 2015) 13. јануар — Франсес Стернхејген, америчка глумица 19. јануар — Типи Хедрен, америчка глумица, активисткиња за права животиња и модел 20. јануар — Баз Олдрин, амерички астронаут, инжењер и војни пилот, други човек који је крочио на Месец 30. јануар — Џин Хекман, амерички глумац и писац Фебруар 8. фебруар — Петар Банићевић, српски глумац (прем. 2006) 10. фебруар — Роберт Вагнер, амерички глумац 11. фебруар — Мери Квант, енглеска модна дизајнерка и модна икона (прем. 2023) 14. фебруар — Реља Башић, хрватски глумац (прем. 2017) 16. фебруар — Љиљана Јовановић, српска глумица (прем. 2012) 27. фебруар — Петар Бергамо, југословенски композитор (прем. 2022) Март 1. март — Сава Антић, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 1998) 1. март — Гастоне Ненчини, италијански бициклиста (прем. 1980) 1. март — Мајда Потокар, словеначка глумица (прем. 2001) 7. март — Стенли Милер, амерички хемичар, познат по истраживању порекла живота (прем. 2007) 17. март — Џејмс Ирвин, амерички астронаут, ваздухополовни инжењер и војни пилот, осми човек који је крочио на Месец (прем. 1991) 22. март — Стивен Сондхајм, амерички композитор и текстописац (прем. 2021) 24. март — Стив Маквин, амерички глумац (прем. 1980) 27. март — Ернест Ачкун, југословенски и српски кларинетиста (прем. 2001) 30. март — Џон Астин, амерички глумац Април 21. април — Силвана Мангано, италијанска глумица (прем. 1989) Мај 4. мај — Миљан Миљанић, српски фудбалски тренер и функционер (прем. 2012) 8. мај — Олга Станисављевић, српска глумица (прем. 1987) 28. мај — Јован Личина, хрватски глумац и писац (прем. 2002) 30. мај — Живорад Ковачевић, српски политичар, дипломата и писац, градоначелник Београда (1974—1982) (прем. 2011) 31. мај — Клинт Иствуд, амерички глумац, редитељ, продуцент, музичар и политичар Јун 2. јун — Пит Конрад, амерички астронаут и ваздухополовни инжењер, трећи човек који је крочио на Месец (прем. 1999) 12. јун — Столе Аранђеловић, српски глумац (прем. 1993) 14. јун — Бора Костић, српски фудбалер (прем. 2011) 24. јун — Клод Шаброл, француски редитељ, сценариста, продуцент и глумац (прем. 2010) Јул 7. јул — Биљана Плавшић, српска политичарка, председница Републике Српске (1996—1998) 24. јул — Предраг Ивановић, српски музичар (певач и трубач), композитор и аранжер (прем. 2010) Август 5. август — Нил Армстронг, амерички астронаут и ваздухополовни инжењер, први човек који је крочио на Месец (прем. 2012) 13. август — Лена Политео, хрватска глумица 25. август — Шон Конери, шкотски глумац († 2020) 28. август — Патријарх српски Иринеј, 45. врховни поглавар Српске православне цркве (прем. 2020) Септембар 23. септембар — Реј Чарлс, амерички музичар и композитор (прем. 2004) 30. септембар — Жижа Стојановић, српска глумица Октобар 1. октобар — Ричард Харис, ирски глумац и певач (прем. 2002) 10. октобар — Харолд Пинтер, енглески драматург, сценариста, писац, песник, редитељ и глумац, добитник Нобелове награде за књижевност (2005) (прем. 2008) 22. октобар — Тодор Веселиновић, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2017) Новембар 18. новембар — Томо Курузовић, српски глумац, редитељ и књижевник (прем. 2017) Децембар 8. децембар — Максимилијан Шел, аустријско-швајцарски глумац, редитељ, сценариста и продуцент (прем. 2014) 11. децембар — Жан-Луј Трентињан, француски глумац, редитељ, сценариста и возач тркачких аутомобила (прем. 2022) 17. децембар — Армин Милер Штал, немачки глумац, редитељ, сценариста, сликар и писац 31. децембар — Ацо Јовановски, македонски глумац (прем. 2016) Смрти Јануар Фебруар 21. фебруар — Ахмед-шах Каџар, персијски краљ Март 6. март — Алфред фон Тирпиц, немачки велики адмирал 8. март — Вилијам Хауард Тафт, 27. председник САД 16. март — Мигел Примо де Ривера, шпански генерал и диктатор Април Мај Јун Јул 7. јул — Артур Конан Дојл, шкотски књижевник Август 31. август — Владан Ђорђевић, српски лекар, књижевник и политичар (*21. новембар 1844). Септембар Октобар Новембар 5. новембар — Луиђи Факта, италијански политичар и новинар. Децембар Нобелове награде Физика — Сер Чандрасекара Венката Раман Хемија — Ханс Фишер Медицина — Карл Ландштајнер Књижевност — Синклер Луис Мир — Надбискуп Ларс Улоф Натан Седерблом (Шведска) Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1930-е 21930


ШИК О ФЕНОМЕНАЛНОМ ГОЛУ: На полувремену сам одлучио да покушам да лобујем голмана | Новости Нападач Бајера из Леверкузена је приметио да је голман Шкотске Маршал изашао ван казненог простора и сјајно шутирао са пола терена и погодио мрежу. Његов ударац са скоро 50 метара ушао је у историју као гол постигнут са највеће удаљености рачунајући од 1980. године. - Још у првом полувремену приметио сам да Маршал стоји далеко од гола. Одлучио сам да ћу да пробам да га лобујем ако ми се укаже прилика - рекао је Шик. Потом се десио 52. минут и прилика да то оствари. - Када је лопта ишла према мени, нисам размишљао. Само сам опалио и дао сјајан гол. Чешка следећи меч у Д групи игра 18. јуна против Хрватске. фудбалска репрезентација Чешке Патрик Шик ЕУРО 2020 Европско првенство у фудбалу Еуро 2021


text: Балет је театарски облик игре који је почео да се развија у западној Европи током ренесансе (1300—1600). Балетска техника се састоји од стилизованих покрета и ставова који су развијени током векова у тачно одређен, иако донекле променљив, систем назван академски балет (). Сама реч балет означава и музичко дело у којем се користи играчка техника као главни начин изражавања радње. Оваква дела су често, али не и увек, праћена сценографијом и костимима. Иако се сматра да је балет музичко-сценско дело које се користи само покретом, све чешће је да се уз оркестарску музику користи и солистичко или хорско певање (нпр. балет Грк Зорба познатог грчког композитора Микиса Теодоракиса). Врсте и форме балета Као и остали плесови, балет може бити групни наступ или соло извођење. Постоје балети с радњом или без ње, те и музика програмска или апсолутна. Играчи каткад тумаче и апсолутну музику програмски. Садржај једног балета (нпр. Петрушка Стравинског) се може упоредити са опером. Радња се најрадије одвија тако да долази до смењивања солистичких партија, дуета () и групних наступа. Као епизода, балет се јавља и у опери, било без икакве везе с радњом (као у Травијати Ђузепеа Вердија) било да је уткан у збивање (на пример Баханал у Вагнеровом Танхојзеру). Балет као темељни плесни покрет Балет је једна од најстаријих плесних техника која је темељ свим осталим плесним стиловима. Балет карактеришу строге форме тела и отворени положај стопала, што значи да је цела нога заротирана из кука према споља за 90 ступњева. Балетна техника не познаје употребу силе и наглих покрета. Сви покрети морају бити контролисани и не смеју се изводити са згрченим мишићима, већ истегнутим у даљину. Елементи који се увежбавају су велики и мали чучњеви, истезање и дизање ногу, рад стопала, различити нагиби и ротације тела, различите врсте окрета (пируете) и скокова који се могу изводити из великога или малог чучња, с обе или једне ноге и сл. Балет није само за професионалце, већ је и изврсна активност за рекреативце. Разлика између рекреативног и професионалног бављења плесом је само у томе што рекреативци изводе мање компликоване елементе. Рекреативци такође не морају да имају степен отворености до пуних 90 степени, већ онолико колико то допуштају индивидуалне природне предиспозиције тела. Развој балета Први почеци савременог балета јављају се у Италији у 15. веку одакле средином 16. века прелазе у Француску. Балет се усавршио у Француској, одакле се проширио и у друге земље. У почетку развоја, плесне сцене изводили су маскирани играчи, а касније се развио дворски балет као јединство игре, вокалне и инструменталне музике и говорног текста. Оснивањем балетских школа, од 1661. године почиње историја класичног професионалног балета у коме се инсистира на чистоти покрета и виртуозитету, изражајности, пантомими и лирској осећајности. То је заменило дотадашње строго конвенционалне геометријске покрете и немотивисан ток играчке радње. Романтични балет, инспирисан бајкама и легендама, интерпретиран је класичном балетском техником у коју све више улазе елементи темпераментних народних игара. До 1720-их година балет је почео да се приказује у операма широм Европе. Женски костими су постали лакши од тешких дворских костима, и ципеле са високим потпетицама су замењене нежним ципелицама које су дозвољавале слободније покрете. Подсукња, претеча хеланки, је постала саставни део костима како су сукње постајале све краће да би се показале ноге. У току времена сукње су се подизале колико су могле, да би на крају кулминирале у облику пачке. Увођење шпиц-патика у балет, које су давале потпору ногама и стопалима, дозволило је балеринама да се подигну на врхове прстију, што је помогло да се створи илузија одупирања гравитацији. Свако време ствара своју уметност. Тако се у наше доба уз класичан балет, који се и даље негује, развио модеран балет. Он тражи слободније и богатије покрете тела, који могу изразити мноштво мисли, осећања и тежњи данашњег човека и његовог живота. Почетком 20. века Сергеј Дјагиљев окупља младе кореографе и музичаре стварајући модеран балет који тежи јединству покрета и музике. Користећи естетске компоненте класичне балетске технике, древних и модерних народних и друштвених игара, савремени балетски израз има широк одјек: од играчког егзибиционизма преко усавршавања класичног академизма до револуционарних балета са идеолошком садржином. Звања балетских уметника Примабалерина асолута - највише звање за интерпретаторку класичног балета, додељено неколико пута у историји балетске уметности Примабалерина (жене) / првак балета (мушкарци) - најквалитетнији солисти трупе, који играју улоге првог фаха Солиста - балетски уметник (уметница) који изводи прве и друге улоге у представама или солистичке деонице (нумере) Ансамбл (мушки и женски) - балетски играчи који играју заједничке сцене, без појединачних деоница Термини у балету Кореографија - играчка уметност у целини коју изводи играч (балерина/балетан) или формација - група плесача. Дивертисман - концертни програм састављен од игара различитих по жанру и карактеру. Техничке методе балетске наставе Постоји шест широко коришћених, међународно признатих метода за подучавање или студирање балета. Ове методе су француска школа, Ваганова метода, Цекетијев метод, Бурнонвилов метод, метода Краљевске академије плеса (енглески стил) и Баланчинова метода (амерички стил). Много више школа технике постоји у разним земљама. Иако су деца предшколског узраста уносан извор прихода за балетски студио, настава балета генерално није прикладна за малу децу. Почетна инструкција захтева да се стоји мирно и концентрише на држање, а не на плес. Због тога многи балетски програми историјски нису примали ученике до отприлике 8 година. Креативно кретање и незахтевни предбалетски часови се препоручују као алтернатива за децу. Француски метод Француски метод је основа сваке балетске обуке. Када је Луј XIV 1661. године створио Краљевску академију плеса, помогао је у стварању кодификоване технике коју и данас користе они који се баве овом професијом, без обзира на то које методе обуке се придржавају. Француска школа је посебно ревитализована под Рудолфом Нурејевом, током 1980-их. Његов утицај је ревитализовао и обновио поштовање према овом стилу, и драстично је обликовао балет у целини. Заправо, француска школа се сада понекад назива школа Нурејев. Француски метод често карактерише техничка прецизност, флуидност и грациозност, и елегантне, чисте линије. За овај стил се често користи брз рад ногу како би се оставио утисак да извођачи лагано лебде по сцени. Два важна заштитна знака ове технике су специфичан начин на који се изводе порт де брас и епаулемент, заокруженији него када се игра у руском стилу, али не тако заокружен као дански стил. Најпознатији и најизвођенији класични балети „Лабудово језеро”, „Успавана лепотица”, „Ромео и Јулија”, „Дон Кихот”, „Пепељуга”, „Петрушка”, „Охридска легенда” и многи други. Балет у Србији Стеван Христић Охридска легенда Зоран Мулић Вечити младожења Избирачица Референце Литература Darius, Adam Arabesques Through Time.. Harlequinade Books, Helsinki. Andre, Paul; Arkadyev, V. (1999) Great History of Russian Ballet: Its Art & Choreography (1999). Caddy, Davinia. (2012). The Ballets Russes and Beyond: Music and Dance in Belle-Epoque Paris. Cambridge: Cambridge University Press. Ezrahi, Christina. (2012) Swans of the Kremlin: Ballet and Power in Soviet Russia (University of Pittsburgh Press); examines the resilience of artistic creativity in a history of the Bolshoi and Marinsky/Kirov ballets Homans, Jennifer, (2010). Apollo's Angels: A History of Ballet. New York: Random House. Johnson, Alfred Edwin. (1913) The Russian Ballet (Houghton Mifflin) online Lifar, Serge. (1954). A history of Russian ballet from its origins to the present day (Hutchinson) Propert, Walter Archibald. (1972) The Russian Ballet in Western Europe, 1909-1920. B. Blom Roslavleva, Natalia. (1966). Era of the Russian Ballet, New York: E.P. Dutton & Co., Inc. Surit͡s, E. I͡A, and E. I︠A︡ Surit︠s︡. (1990) Soviet Choreographers in the 1920s (Duke Univ Press, 1990). Wiley, Roland John. (1990) A century of Russian ballet: documents and accounts, 1810-1910 (Oxford University Press) Спољашње везе Галицизми


Quote: У принципу се слажем, али само у принципу. Сви овде се одлично сећају негдашње епизоде са СИП форумом и тамошњим "десничарима", национал-бољшевицима, самозваним фашистима и уопште свиме што се тамо појављује. Људи којима није био никакав проблем да наклапају о ни мање ни више него фашистичкој партији, који сањају евроазијску империју и томе слично су се на нас обрушили као на највеће противнике. И сада они који оду на тај њихов форум могу на теми о овим плакатима да виде о каквим се људима ради. Ево сад су се и они сврстали у светле чуваре лика и дела деведесет двојке и њихових газда, јер "све је у реду, али зашто давидова звезда"? Бљак! На истом фоуму су, међутим, потпуно благонаклони према некој скоро формираној реакционарно-гибаничарско-националистичкој организацији 1389, иако о њима ништа не знају као ни о овом Националном строју. Дакле, нема ту места за неке велике савезе, договоре, и љубав. Ми имамо свој пут којим ми треба сами да идемо. Ко хоће са нама - лепо; ко неће - нећемо га вући на силу.


text: ВОЗАЧИ, ПАЖЉИВО ВОЗИТЕ Појачана контрола брзине у саобраћају, провера у 28 земаља | Жиг Инфо Припадници Министарства унутрашњих послова из Управе саобраћајне полиције, током следеће седмице, у оквиру међународне организације ТИСПОЛ (мрежа саобраћајних полиција), спроводиће акцију појачане контроле брзине кратања возила, саопштио је МУП. Акција ће се спроводити у свим државама које сарађују у оквиру ТИСПОЛ-а – у 28 земаља чланица Европске уније, Швајцарској, Норвешкој и Србији. У оквиру акције, у среду 19. априла, биће спроведена и акција "Спеед Маратхон", током које ће се брзина мерити 24 часа непрекидно ручним радарима, радарима у системима видео надзора и уређајима за мерење брзине у возилима без обележја полиције – пресретачима. Сваки контролисани возач биће алкотестиран, док ће саобраћајна полиција такође приликом заустављања сваког моторног возила које прекорачи дозвољену брзину кретања, обавити и контролу коришћења појасева за везивање како возача тако и путника, на начин који је предвидео произвођач возила. Према истраживањима која је објавио Европски савет за безбедност саобраћаја, повећање брзине кретања за само пет одсто доводи до повећања броја саобраћајних незгода са смртним исходом за више од 20 одсто. Према истом истраживању, коришћење сигурносних појасева смањује ризик од смртног страдања у саобраћајним незгодама за око 50 одсто, наводи се у саопштењу. Tags: alko testKontrola saobraćajasaobracajna policijaSigurnosni pojasvozacVozilo Бахати возач "алфе" САЈЛОМ напао дечка са девојком, али убрзо је зажалио Бахати возач "алфа ромеа" колима је "пресекао" пешака на пешачком прелазу, а онда је изашао и започео тучу. Коментари Коментари


Паметни сат коме не може ништа ни нуклеарна експлозија – ПИТИС/PITIS Паметни сат коме не може ништа ни нуклеарна експлозија Home/ Паметни сат коме не може ништа ни нуклеарна експлозија окт 29, 2015 adminЗанимљивости Стрелац је производ компаније Аргус-Спектр и носи се као и сваки други обични сат. Руска војска опремљена је новим паметним сатом. Уређај названСтрелац може, како кажу, нормално да функционише и након нуклеарне експлозије. Између осталог, одликује се функцијама за позиционирање и позивом упомоћ. Стрелац је производ компаније Аргус-Спектр и носи се као и сваки други обични сат. Паметни сат одржава сталну везу с командном базом преко заштићене дигиталне везе користећи тајне таласе које је практично немогуће пресрести, јер су за тако нешто потребне снажне електронске сметње, које би због јачине биле лако откривене. Ако вам је потребна хитна помоћ, Стрелац ће послати позив бази, који ће одмах обавестити надлежног официра. Ако војник престане да дише или се не помакне 45 секунди, Стрелац хитно шаље знак за узбуну. Иста ствар догађа се ако је војник отет, ако је из било којег разлога напустио означену територију или ако је једноставно скинуо сат с руке. Након слања алармана, Стрелац постаје својеврсни светионик који наводи спасилачку екипу према локацији на којој се налази. С друге стране, овај паметни сат може да прими координате одређеног места и да прецизно доведе војника до те позиције. Ову могућност Стрелац има захваљујући уграђеном микрочипу за глобално позиционирање ГЛОНАСС. У оригиналној верзији Стрелац је био намењен безбедности у удаљеним војним објектима, који би помоћу овог сата могли тренутно да означе узбуну ако су угрожени. Стрелац је у прошле две године тестиран у екстремним временским условима, радио је беспрекорно на температурамам од -50 до +50 степени Целзијусових. Другим речима, без проблема ће једнако добро радити на залеђеном Артику, као и у веома врућим деловима централне Азије. Овај сат је већ у употреби, користе га официри у Контролном центру националне одбране у Москви. Према неким информацијама, претходна верзија руског паметног сата коришћена је за време трајања Зимских олимпијских игара у Сочију. Извор: http://www.kurir.rs/zabava/tech/video-ovo-tehnolosko-cudo-ima-ruska-vojska-pametni-sat-kome-ne-moze-nista-ni-nuklearna-eksplozija-clanak-1995839


Нова Варош подиже споменик палим јунацима из ратова 1912-1918. Завршетак радова до Дана општине: Трг војводе Петра Бојовића На Тргу војводе Петра Бојовића најкасније до 1. новембра ове године биће подигнут споменик у част 1.200 ратника из нововарошког краја, који су у ратовима од 1912. до 1918. положили свој живот на олтар отажбине. Око 1,4 милиона динара за реализацију пројекта обезбеђено је из општинског буџета, а тендер за изградњу и избор извођача радова биће расписан у петак 2. фебруара – најавио је Радосав Васиљевић, председник општине Нова Варош и председник Одбора за подизање споменика. Спомен обележје радиће се по идејном решењу академског сликара Боривоја Јовановића, који живи и ради у Ужицу а родом је из Нове Вароши. Његова изградња биће круна обележавања два значајна јубилеја – 100-годишњице ослобођења Србије у Великом рату и 160 година од рођења војводе Петра Бојовића. -Срамота је што ни две деценије након подизања споменика Петру Бојовићу на ред није дошло одавање почасти јунацима без којих наш славни земљак не би ни био војвода. Немамо право на заборав. Не смемо заборавити историју и претке јер они, уз веру, језик и обичаје, чине идентитет нашег народа – сматра Васиљевић. Споменик јунацима биће изграђен у оквиру комлетног уређења комплекса градског Трга. (Опширније у новом броју “Варошких новина” које излазе из штампе у петак 2. фебруара) Макета споменика: Скулптура "Мир" по идејном решењу Боривоја Јовановића


text: Како правилно комбиновати КОЗМЕТИЧКЕ САСТОЈКЕ: Шта никако не треба мешати Кад је у питању деликатна ствар, као што је нега коже, кључно је да обратите пажњу на састојаке свих препарата које користите. Неки се међусобно допуњују и потпомажу, док друге ни у ком случају не треба комбиновати. Како знати шта са чим иде? Салицилна киселина + ниацинамид Салицилна киселина лечи акне уклањајући уље и остатке мртвих ћелија коже из пора. Проблем је што она може довести до иритације, па је треба упарити са нечим умирујућим. Ниацинамид (познат и као витамин Б3) је сјајно противупално средство које помаже у ублажавању иритација. Након тоника са салицилном киселином, најбоље је да на лице нанесете серум са ниацинамидом. Витамин Ц + витамин Е Витамин Ц је моћни антиоксиданс који штити кожу од оштећења изазваних слободним радикалима (главни кривац за видљиво старење коже). Од кључне је важности за производњу колагена, који кожи даје потпору и једрину спречавајући настанак бора. Кад се упари са витамином Е, витамин Ц постаје чак четири пута делотворнији. Комбинација тих витамина повећаће заштиту коже и смањити оштећења изазвана УВ зрацима. Ретиноиди + церамиди Мешање састојака против акни Витамин Ц никада не треба користити у комбинацији са бензоил-пероксидом јер ће га он дестабилизовати. Уместо да их користите једно за другим, средство за чишћење нанесите ноћу, а витамин Ц тек ујутро. Ретиноиди уједначавају боју тена и спречавају боре, али познато је и да исушују кожу. Зато их треба користити у комбинацији са церамидима: нанесите хидратантну крему која их садржи, па ретиноид, а затим поново хидратантну крему. Тако ћете помоћи да ретиноид продре дубље у кожу, а уједно ћете избећи њено исушивање. Церамиди су липиди који имају заштитну улогу (чувају влажност коже), али током времена се њихова количина смањује. Коришћење козметике која их садржи помоћи ће да се овај ћелијски лепак обнови. Церамиди су липиди који имају заштитну улогу , чувају влажност коже. Двоструки пилинг није добра идеја Дуплирање састојака за пилинг попут ретинола и хемијског пилинга може изазвати љуштење, црвенило, па чак и опекотине. Да бисте то избегли, гликолну или салицилну киселину користите два пута недељно, али не исте ноћи када користите ретинол. Изузетак је млечна киселина која је хидратантнија од осталих. Прочитајте још: Ово су РАЗЛОЗИ због којих другима изгледамо ПРИВЛАЧНИЈЕ него што то сами мислимо Не претерујте са активним састојцима Уколико претерујете, чак и оно што је добро, постаће лоше. Средство за чишћење са гликолном киселином не треба упарити са кремом која је садржи јер ћете тако сигурно изазвати иритацију коже, црвенило и перутање. У козметици, више не значи боље.


text: Информатика се бави теоријским основама рачунарства и практичним техникама за њихову примену. Информатика и рачунарство (рачунарска наука, наука о рачуналима) науке су које се баве структуром и аутоматском (машинском) обрадом података, те њиховим применама у рачунарским системима. Информатика се бави проналажењем оптималних решења за проблеме. Једном пронађено решење се може користити за низ сличних проблема. На основу математичких аксиома се моделирају и анализирају структуре и процеси из стварног света. Описивање проблема и процеса омогућаваја симулације тих процеса. Решења проблема се дефинишу у облику алгоритама који обрађује одређену структуру података. Рачунарство има многа потпоља; нека наглашавају рачунање и специфичне резултате (као што је рачунарска графика), док друга наглашавају својства рачунских проблема, (као што је рачунска теорија сложености). Трећа се средоточе на изазове у остварењу рачунања. На пример, теорија програмских језика проучава приступе у опису рачунања, док рачунарско програмирање примењује специфичне програмске језике за решавање специфичних рачунских проблема са решењима. Даљње потпоље, интеракција човека и рачунара, се фокусира на изазове у чињењу рачунала и рачунања кориснима, употребљивим и универзално приступачнима свим људима. Историја Појам информатика се састоји од речи информација и аутоматика. Први пут га је поменуо Карл Штајнбух у Немачкој године 1957. Овај појам покрива истовремено науку о рачунарима (рачунарство) и науку о информационим системима. Информатика има за основу математику, електронику, физику и неке инжењерске науке. Настала је у 19. веку размишљањем тадашњег генија Чарлса Бебиџа, који је замислио машину која би узимала податке, обрађивала их на неки начин и онда обрађене податке приказивала. Бебиџ је то наравно замислио потпуно механички, док су данас рачунари електронски. Данашњи рачунари имају сличности са Бебиџовом машином: бинарни систем - скоро сваки рачунар данашњице користи такав бројни систем, који се састоји само од јединица и нула. То је тако зато што је то рачунару најједноставније: 1 - има струје, 0 - нема струје. Систем који има десет цифара (0..9) се зове декадни. Бебиџ је имао идеју коришћења бушених картица за свој рачунар, а управо то се и користило за чување података пре него што су у употребу ушле магнетне меморије. Улазно/излазни систем - начин убацивања података и алгоритма за обраду података у рачунар и приказ обрађених података. Касније се велики број људи бавио аутоматизованом обрадом података и информатика као наука се родила. Данас, када је информатика толико развијена и када људски род полако улази у златно доба рачунара појмови рачунарства (наука о рачунарима) и информатике (наука о подацима) се полако разилазе. Више није потребно, и вероватно није могуће, да програмер добро познаје све процесе који се одвијају у рачунару. Док се инжењер рачунара бави хардвером инжењер информатике се бави софтвером. Један од најбитнијих теоретичара модерне информатике је британски математичар Алан Тјуринг. Тјуринг се током Другог светског рата бавио немачком "Енигмом“, апаратом који је Немачка војска користила за шифровање и дешифровање порука. До краја рата Тјуринг је развио процес којим су се све поруке могле дешифровати. Током тих истраживања настала је Тјурингова машина. Тјурингова машина је замишљени уређај који може да представи податке и над њима изврши алгоритам. Иако је врло просте структуре она је еквивалентна свим електронским и механичким рачунарима. Односи са другим дисциплинама Упркос своме имену, већина рачунарства не укључује бављење самим рачунарима. У ствари, истакнути рачунарски научник Едсхер Дајкстра је често цитиран како каже: "Рачунарство није ништа више о рачунарима, него што је астрономија о телескопима." Дизајн и достава рачунала и рачунарских система се генерално сматра подручјем дисциплина који нису рачунарство. На пример, проучавање рачунарског склоповља је уобичајено сматрано делом рачунарског инжењерства, док је проучавање комерцијалних рачунарских система и њихове доставе често звано информацијска технологија или информацијски системи. Рачунарство је понекад критиковано као недовољно научно, поглед који је утеловљен у изјави "наука је рачунарству оно што је хидродинамика водоинсталатерству", приписана Стену Кели-Бутлу и другима. Међутим, знатна се интердисциплинарна сарадња одвија између различитих дисциплина везаних за рачунала. Рачунарство је такође неретко прешло у друге дисциплине, као што је вештачка интелигенција, когнитивна наука, физика (види квантно рачунарство), те језикословље. Неки сматрају да је рачунарство сродније математици од многих других научних дисциплина. Рано рачунарство је било под строгим утицајем рада математичара као што су Курт Гедел и Алан Тјуринг, и постоји јако плодоносна размена идеја између двају поља у подручјима као што су математичка логика, теорија категорија, теорија домена и алгебра. Однос између рачунарства и програмског инжењерства је предмет многих конфликта, а што је још додатно замућено многим споровима око тога што тачно назив „програмско инжењерство“ значи, те како је рачунарство дефинисано. Дејвид Парнас, узимајући за узор односе између осталих инжењерских и научних дисциплина, је тврдио да је принципијелни фокус рачунарства проучавање генералних својстава рачунања, док је принципијелни фокус програмског инжењерства дизајн специфичних рачунања како би се постигли практични резултати, што то двоје чини различитим али комплементарним дисциплинама. Основни делови рачунара су: миш, тастатура, монитор, матична плоча, графичка картица, процесор, RAM, флопи диск, тврди диск, -{CD}- или -{DVD}- (оптички записи), модем, звучна картица и наравно звучници за њу, те, наравно, кућиште. Иако сви ови делови нису нужни за рад рачунара, данас их има готово сваки кућни рачунар. Види још -{Base64}- База података -{GeekCode}- ГНУ ГНУ-ова ЛСД -{GPG}- -{PHP}- -{PERL}- -{HTML}- Личности на пољу информатике MTA Оперативни систем Програмски језик Декодер Парсер (Рашчлањивач) Уникод -{Quoted Printable}- -{UCS}- -{ANSI-SPARC}- Архитектура Референце Литература Преглед "Within more than 70 chapters, every one new or significantly revised, one can find any kind of information and references about computer science one can imagine. [...] all in all, there is absolute nothing about Computer Science that can not be found in the 2.5 kilogram-encyclopaedia with its 110 survey articles [...]." (Christoph Meinel, Zentralblatt MATH) "[...] this set is the most unique and possibly the most useful to the [theoretical computer science] community, in support both of teaching and research [...]. The books can be used by anyone wanting simply to gain an understanding of one of these areas, or by someone desiring to be in research in a topic, or by instructors wishing to find timely information on a subject they are teaching outside their major areas of expertise." (Rocky Ross, SIGACT News) "Since 1976, this has been the definitive reference work on computer, computing, and computer science. [...] Alphabetically arranged and classified into broad subject areas, the entries cover hardware, computer systems, information and data, software, the mathematics of computing, theory of computation, methodologies, applications, and computing milieu. The editors have done a commendable job of blending historical perspective and practical reference information. The encyclopedia remains essential for most public and academic library reference collections." (Joe Accardin, Northeastern Illinois University, Chicago) Изабрана литература "Covering a period from 1966 to 1993, its interest lies not only in the content of each of these papers – still timely today – but also in their being put together so that ideas expressed at different times complement each other nicely." (N. Bernard, Zentralblatt MATH) Чланци Peter J. Denning. Is computer science science?, Communications of the ACM, April 2005. Peter J. Denning, Great principles in computing curricula, Technical Symposium on Computer Science Education, 2004. Research evaluation for computer science, Informatics Europe report. Shorter journal version: Bertrand Meyer, Christine Choppy, Jan van Leeuwen and Jorgen Staunstrup, Research evaluation for computer science, in Communications of the ACM,. Наставни програм и класификација Association for Computing Machinery. 1998 ACM Computing Classification System. 1998. Joint Task Force of Association for Computing Machinery (ACM), Association for Information Systems (AIS) and IEEE Computer Society (IEEE CS). Computing Curricula 2005: The Overview Report. September 30, 2005. Norman Gibbs, Allen Tucker. "A model curriculum for a liberal arts degree in computer science". Communications of the ACM, Volume 29 Issue 3, March 1986. Спољашње везе Scholarly Societies in Computer Science What is Computer Science? Best Papers Awards in Computer Science since 1996 Photographs of computer scientists by Bertrand Meyer EECS.berkeley.edu Библиографија и академска истраживања CiteSeerx (article): search engine, digital library and repository for scientific and academic papers with a focus on computer and information science. DBLP Computer Science Bibliography (article): computer science bibliography website hosted at Universität Trier, in Germany. The Collection of Computer Science Bibliographies (article) Професионалне организације Association for Computing Machinery IEEE Computer Society Informatics Europe AAAI AAAS Computer Science Разно Computer Science—Stack Exchange: a community-run question-and-answer site for computer science What is computer science Is computer science science? Computer Science (Software) Must be Considered as an Independent Discipline.


text: Наставни предмет Свет око нас на двочасу у Завичајном музеју [SIGPLUS_EXCEPTION_SOURCE] Image source is expected to be a full URL or a path relative to the image base folder specified in the back-end but stories/deca-izvarica-skola is neither a URL nor a relative path to an existing file or folder. Дана 15. новембра 2017. године са четвороразредним комбинованим одељењем учитељица Звонимирка Јовичић одржала је двочас по принципу хоризонтално-вертикалне интеграције.Реч је о наставном предмету Свет око нас / Природа и друштво и наставном предмету Народна традиција. Двочас је реализован изван учионице у присуству колега и директорке школе, а највећи део времена искоришћен је за рад у Завичајном музеју Хомоља у Жагубици.


Да није потребно, било би блесаво: Миленко Савановић апелује на српске медије да чувају своју историју • Фронтал.СРБ Обраћам вам се у име Одбора Владе Републике Српске за његовање традиције ослободилачких ратова, чији сам предсједник, али и као министар рада и борачко-инвалидске заштите у чијој је ресорној надлежности обиљежавање најзначајнијих датума из српске историје. петак, 23 марта, 2018 / 20:13 Историја српског народа је историја континуираног страдања и ми, носиоци јавних функција, и ви, уважени представници средстава информисања, никада се не смијемо уморити у евоцирању сјећања на огромне жртве које је српски народ имао у даљој и ближој историји. Морамо заједнички истрајавати на подсјећању на страшне злочине који су ситематски чињени над старцима, женама, али и дјецом само зато што су били српског рода. Због тих, недужних жртава дужни смо заједно обезбиједити вријеме, средства, медијску пажњу, а прије свега вољу за пласирање истине и само истине. Историја је учитељица живота и без наше спремности да је памтимо нећемо моћи сачувати тековине које данас уживамо, од којих је највећа наша Република Српска. Уколико будемо упорни у настојањима да наше младе нараштаје упознајемо са историјским чињеницама да смо увијек били на страни праведника и жртве, а никад злочинаца, можемо се надати да нећемо подлећи разним покушајима ревизије историје на штету нашег народа. Обиљежавање најзначајнијих датума из српске историје су догађаји на којима морамо показати снажно национално јединство, национални концензус и интерес. Када се нађемо окупљени на мјестима наших страдања морамо бити дубоко свјесни да ту не смије бити простора за политичко и свако друго нејединство. Постоје други начини да изразимо наше демократске различитости, а жртве српског народа заслужују само дужно поштовање и пред њима се морамо поклонти јединствени. Поштујући жртве и своје претке показујемо да поштујемо себе и своје потомке. Стога вас још једном позивам да обиљежавању догађаја из наше крваве историје придате неопходну медијску пажњу. Да их пласирате у више гледаним емисијама и да и им поклоните више редова у вашим дневним новинама. Увјерен сам да разумијете разлоге због којих вам се обраћам и да ћете овај добронамјерни, патриотски апел уважити. Категорија: Tема недељеТагови: Миленко Савановић Бибер-помирење не подразумјева употребу српске азбуке 24. марта 2018. у 11:05 На медије да чувају историју, апелује човјек који је припадник опције која баштини идеологију оних који су убијали оног ко је чувао српску историју ??? Господе, ваљда ће се власи напокон досјетити ???


Распоред седења свих пријављених кандидата за Пријемни испит 2016 по салама, сортиран по азбучном реду, можете погледати овде...


Јоксимовић: Трудимо се да обезбедимо стабилно снабдевање гасом


Тридесетог октобра 1923. године је, наиме, прописом о униформи чехословачке армије, била установљена и нова, прва домаћа официрска сабља. Сабља са ешарпом и одговарајућом пафтом званично је уведена у опрему 1924. године. Тако је генерал Хаџић постао први инострани официр са правом ношења официрских знамења Чехословачке Републике.


text: GNU TeXmacs |Овај чланак или његов део не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| GNU TeXmacs је научни уређивач текста који је инспирисан TeX-ом и Гнуовим Емаксом. Програм поседује алате и алгоритме за приказ фонтова и научних формула. Поседује и Guile/Шема додатни језик, који омогућава прилагођавање интерфејса посебним потребама корисника, па чак и надограђивање уређивача. Спољашње везе[уреди] - Више о програму можете видети на његовој страници на Freshmeat.


Европа окупирана, а Чачак слободан град - Ozonpress :: internet portal Европа окупирана, а Чачак слободан град Tag: Sloboda, Европа, окупација, Чачак Пре седамдесет и осам година широм Европе буктао је Други светски рат. Једна од ретких земаља била је тадашња Југославија, боље рећи Србија, у којој се народ дигао на оружани устанак против окупатора. Наш чачански крај био је међу онима који су предњачили у отпору. Запрепашћен устанком у Србији, када су његове оклопне јединице надирале према Москви, Адолф Хитлер дао је упутство фелдмаршалу Вилхелму Кајтелу, начелнику штаба Врховне команде, да донесе наредбу за сузбијање побуна на окупираним територијама. Ради застрашивања становништва предвиђено је да се за једног убијеног Немца стреља сто, а за рањеног педесет грађана. У наредби која је донета 16. септембра 1941. године, изричито се помињу подручја Србије, јужне Грчке и острва Крит. Само десетак дана раније, 5. септембра на Прокопу у Милићевцима, од заседе љубићких партизана страдало је осам немачких војника, који су од Горњег Милановца ишли према Чачку. Немци су, оддмах потом објавили акт, који је као плакат бацан из авиона, да се „од данас, па све до даље наредбе, цео срез Љубићки налази у изнимном опсадном стању, а општине љубићка, милићевачка, прељинска и миоко – вачка у ратном стању.“ Уследило је артиљеријско гађање околних села, при чему је било и жртва. Али, шта би се тек догодило да је тада важила она немачка наредба, према којој је стрељано више хиљада Крагујевчана... Мање је, међутим ,познато да је мало пре тога, 16. септембра, један од вођа народног устанка Јосип Броз Тито возом прошао кроз окупирани Чачак. У његовој пратњи били су свештеник из Ивањице Драгољуб Милутиновић са четничком легитимацијом, Јаша Рајтер, фолксдојчер из Земуна, студенткиња Даворјанка Пауновић и Веселинка Малинска, која је оставила запис о том догађају, када је мало требало да буду откривени. Около букте окршаји са окупаторима... Већ 1. октобра партизани и четници, са разних страна, улазе у Чачак, док се Немци ужурбано повлаче према Краљеву. Чачак 1941. године, мајке, жене и сестре тражиле су обуставу братоубилачке борбе четника и партизана Према сећању Пантелије Васовића (1927-2015), по ослобођењу земље, председник СУБНОР-а у Чачку, преко Мораве је са љубићке стране прешао читав батаљон партизана, а лево од њих кретали су се четници... Око осам сати долетео је немачки авион, кружио над градом и бацао бомбе. Командант места у име партизана постаје Миленко Никшић, а испред четника капетан Богдан Марјановић... Чачак је тако, са Ужицем, постао један од ретких слободних градова у читавој Европи... Пре тога Јадарски четнички одред ослободио је Лозницу... Јосип Броз и Драгољуб Михаиловић, срели су се и договарали о могућој сарадњи код једног кафеџије у Брајићима... Тако је почело, а знамо како се то све завршило, уз спољне утицаје и уобичајену неслогу међу Србима. До пре неколико година Први октобар се обележавао низом свечаности као Дан Чачка. Потом је, готово све пало у заборав. Сада се празнује 18. децембар, дан када су двојица дубровачких курира, Прибислав и Утјешин, предали у Чачку два судска позива двојици њихових грађана, Марину Леобровићу и његовом сину Милу, због неког суђења око неизмирених дуговања. Слави се, дакле датум када се у једном дубровачком документу први пут помиње наш град! Сигурно је, међутим, да се некадашњи Градац овако звао и раније... Спомен парк, фото: Бус Плус Први октобар је сада, сасвим, у другом плану. Догодило се, тако, да је на 75. годишњицу ослобођења нашег града, на свечаности у Спомен парку борбе и победе било безмало више војника, који су приспели из Краљева у два аутобуса, као почасна јединица, него житеља Чачка... Као смо обавештени од Бола Лукића, председника Градског одбор СУБНОР-а, као и сваке године, у Спомен-парку борбе и победе, у уторак, 1. октобра, биће организована пригодна свечаност, уз полагање венаца са почетком у 9,30 часова. Сазнајемо да ће, потом, и са оне друге стране, по старом српском обичају, такође бити приређене пригодне манифестације. Помиње се да ће негде бити служена и гибаница. Први октобар, као дан првог ослобођења Чачка у Другом светском рату, осим СУБНОР-а обележиће још једна организација: Организациони одбор за обележавање Дана ослобођења Чачка 1. октобра 1941-2019. Одбор позива све заинтересоване да присуствују обележавању 78-годишњице од првог ослобођења града у Другом светском рату, а програм прославе је следећи: 19 сати – Дом културе (Мала сала – Трибина), обраћање пуковника у пензији Драгана Крсмановића 10 сати – Окупљање учесника код споменика војводе Степе Степановића. 11, 30 – Полагање венаца на Спомен парку борбе и победе. Парастос свим страдалим у Другом светском рату. 14 сати Окупљање на планини Јелици код Цркве Светог Петра и Павла – Обраћање Аца Ђенадића. Почетак такмичења у прављењу гибанице Краћи рецитал песникиње Љиљане Браловић Културно-уметнички програм деце из Зубиног Потока Додела Награде победнику такмичења у прављењу гибанице Obeležen dan TRZ Čačak Bafi 29/09/2019 u 20:32 Odgovorite I sta je rezultat svega toga...... Безвремена 30/09/2019 u 06:03 Odgovorite Скоро невероватно ,која је то порука и слога била – колико је моћна фотографија; Мајки ,Жена и Сестара ! Антологијска. Учимо ли ми ишта!? Aco N 30/09/2019 u 06:28 Odgovorite Pa, i sami ste rekli da su Cacak oslobodili cetnici i partizani zajedno. A niko nije pozvao nikad cetnicke borce i njihove porodice na proslavu dana oslobodjenja Cacka. Niko od oslobodilaca Cacka iz redova JVuO nije dobio ulicu niri spomenik. Da ne govorimo o cinjenici koliko je ko imao zrtava u borbama ko Cacka i Kraljeva. Nije mi namera da prebrojavam, samo pokusavam da vam objasnim zasto je1.oktobar kao praznik izgubio na znacaju. Sa ovakvim jednostranim pristupom i onim sto smo preziveli zadnjih 30ak-godina nikad necemo nista slaviti iz IIsv.rata Није вам фора 30/09/2019 u 09:07 Odgovorite Не објављујете нормалне коментаре ...добро... Brko 30/09/2019 u 11:18 Odgovorite ACO, SVAKA TI ČAST NA KOMENTARU! KOMUNJARE TRA LA LA I DALJE PEVJU NJIHOVU PESMU, KAO DA JE NEKO LUD.


text: Први конзуларни дан у Модричи | www.modrica.ba Први конзуларни дан у Модричи У Модричи је данас 29. јуна 2019. године одржан први Конзуларни дан Генералног конзулата Републике Србије са сједиштем у Бања Луци. Конзуларна канцеларија се налази у просторијама Српског културног центра. У оквиру специјалних веза између Републике Србије и Републике Српске отворена је конзуларна канцеларија у којој ће грађани моћи предавати разне захтјеве везано за држављанство и друге документе а након додатног техничког опремања и захтјеве за издавање путних исправа. То је четврта канцеларија отворена у Републици Српској а опслуживаће грађане Модриче и сусједних општина. У наредном периоду конзуларни дани ће се одржавати задње суботе сваког другог мјесеца. Канцеларију је данас посјетио велики број заинтересованих грађана. Први захтјев за држављанство Републике Србије предао је начелник општине Модрича Младен Крекић, те изјавио: "Изразио бих задовољство што данас у Модричи имамо први конзуларни дан. Захвалио бих се представници Владе Републике Србије и Генералном конзулату што су омогућили да се свака два мјесеца у нашем граду одржавају конзуларни дани. Ово значи много за грађане наше и сусједних општина који имају жељу за стицање двојног држављанства јер се трошкови знатно смањују. Први дан је започео онако како смо и очекивали." "Жељела бих да поздравим све грађане Модриче и захвалим на условима које су нам овдје обезбедили. Надам се да ћемо на обострано задовољство, на лакши начин испунити њихове захтеве. Сваког другог месеца ми ћемо им бити на располагању у канцеларији коју је обезбедио начелник општине Младен Крекић", рекла је конзул Републике Србије у Генералном конзулату у Бања Луци Весна Маринковић. Архива вијести Изабери месец октобар 2019 (5) септембар 2019 (16) август 2019 (11) јул 2019 (15) јун 2019 (28) мај 2019 (15) април 2019 (6) март 2019 (8) фебруар 2019 (9) јануар 2019 (8) децембар 2018 (13) новембар 2018 (5) октобар 2018 (12) септембар 2018 (5) јун 2017 (1)


Showing results for tags 'васиљев:'. - Живе Речи Утехе Showing results for tags 'васиљев:'. У недељу, 31. марта 2019. године, у оквиру предавања Школе православне духовности при Црквеној општини новосадској, презвитер Вељко Васиљев одржаo je предавање у Гимназији Јован Јовановић Змај, на тему: ЛИТУРГИЧКА ДЕЛАТНОСТ СВЕТОГ САВЕ. Извор: Радио Беседа Презвитер Вељко Васиљев: О претпразништву празника Богојављења У спомен на догађај крштења Господа Исуса Христа, Црква је установила празник Богојављења. О овом празнику и о чину Великог водоосвећења, разговарали смо са презвитером Вељком Васиљевим, парохом палићким. Извор: Радио Беседа


text: 1929. је била проста година. Догађаји Јануар 6. јануар — Југословенски краљ Александар I Карађорђевић укинуо је Видовдански устав, распустио Народну скупштину и завео личну власт у држави. Фебруар 11. фебруар — Потписан је Латерански споразум између Италије и Свете столице, којим је створена независна папска држава Ватикан. 14. фебруар — Ал Капонеови гангстери у Чикагу убили седам чланова ривалске банде Багса Морена да би спречили крађу кријумчареног вискија, „Масакр на дан светог Валентина“. Март 4. март — Херберт Хувер инаугурисан за 31. председника САД. 24. март — Радио Београд почео емитовање програма. Мај 16. мај — У Холивуду додељене прве награде Америчке филмске академије, од 1931. познате као „Оскар“. Јун 7. јун — Италијански парламент је ратификовао Латерански споразум, чиме је успостављен Ватикан у Риму. Август 8. август — Немачка летелица Граф Целепин започела је пут око света. Октобар 3. октобар — Краљ Александар променио име „Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца“ у „Краљевина Југославија“ после једне државске кризе 24. октобар — Црни четвртак. Слом Њујоршке берзе и почетак светске економске кризе 29. октобар — Крах Њујоршке берзе, познат као „црни уторак“, означио почетак велике кризе која је уздрмала темеље америчке привреде, а касније се проширила на цео свет. Датум непознат Википедија:Непознат датум — У свим општинама, па тако и у граду Београду изабране општинске органе смењују од стране краља постављени председници општина. Рођења Јануар 3. јануар — Серђо Леоне, италијански редитељ, сценариста и продуцент (прем. 1989) 15. јануар — Мартин Лутер Кинг, амерички свештеник и борац за грађанска права (прем. 1968) Фебруар 15. фебруар — Грејам Хил, британски аутомобилиста, возач Формуле 1 (прем. 1975) 22. фебруар — Џејмс Хонг, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент Март 4. март — Сава Мрмак, српски редитељ и сценариста (прем. 2002) 13. март — Борис Бузанчић, хрватски глумац и политичар (прем. 2014) 28. март — Драган Лаковић, српски глумац (прем. 1990) 28. март — Предраг Лаковић, српски глумац (прем. 1997) Април 1. април — Милан Кундера, француски књижевник (†2023) 8. април — Жак Брел, белгијски музичар, песник, глумац, редитељ и сценариста (прем. 1978) 24. април — Андре Даригад, француски бициклиста Мај 1. мај — Ралф Дарендорф, немачко-британски социолог, филозоф, политиколог и либерални политичар (прем. 2009) 4. мај — Одри Хепберн, енглеска глумица и хуманитарка (прем. 1993) 17. мај — Бранко Зебец, југословенски и хрватски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 1988) 31. мај — Љуба Тадић, српски глумац (прем. 2005) Јун 4. јун — Каролос Папуљас, грчки политичар, председник Грчке (2005—2015) (прем. 2021) 17. јун — Тигран Петросјан, јерменски шахиста (прем. 1984) 23. јун — Џун Картер Кеш, америчка музичарка, глумица, плесачица и комичарка (прем. 2003) 23. јун — Стеван Шалајић, српски глумац (прем. 2002) Август 2. август — Душан Вујисић, српски глумац (прем. 1977) 16. август — Бил Еванс, амерички џез пијаниста и композитор (прем. 1980) 16. август — Хелмут Ран, немачки фудбалер (прем. 2003) 20. август — Миодраг Радовановић, српски глумац (прем. 2019) 21. август — Тома Јовановић, српски глумац (прем. 2012) 23. август — Золтан Цибор, мађарски фудбалер (прем. 1997) 24. август — Јасер Арафат, суоснивач и председник Палестинске ослободилачке организације (1969—2004), председник Палестинске Народне Самоуправе (1994—2004), добитник Нобелове награде за мир (1994). (прем. 2004) Септембар 5. септембар — Андријан Николајев, совјетски космонаут, трећи човек који је боравио у свемиру (прем. 2004) 5. септембар — Боб Њухарт, амерички глумац и комичар 25. септембар — Барбара Волтерс, америчка новинарка, ТВ водитељка, продуценткиња и списатељица (прем. 2022) Октобар 8. октобар — Диди, бразилски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2001) 16. октобар — Фернанда Монтенегро, бразилска глумица 22. октобар — Лав Јашин, совјетски фудбалски голман (прем. 1990) 28. октобар — Џоун Плаурајт, енглеска глумица 30. октобар — Душан Тадић, српски глумац (прем. 2007) 31. октобар — Бад Спенсер, италијански глумац, сценариста, пливач и ватерполиста (прем. 2016) Новембар 4. новембар — Мира Бањац, српска глумица 5. новембар — Бора Тодоровић, српски глумац (прем. 2014) 9. новембар — Имре Кертес, мађарски писац, добитник Нобелове награде за књижевност (2002) (прем. 2016) 12. новембар — Грејс Кели, америчка глумица и кнегиња од Монака (прем. 1982) 15. новембар — Ед Аснер, амерички глумац (прем. 2021) 17. новембар — Ранко Жеравица, српски кошаркашки тренер (прем. 2015) 29. новембар — Рената Улмански, српска глумица Децембар 9. децембар — Џон Касаветес, амерички глумац, редитељ и сценариста (прем. 1989) 12. децембар — Џон Озборн, енглески драматург, сценариста и глумац (прем. 1994) 23. децембар — Чет Бејкер, амерички џез музичар, најпознатији као трубач и певач (прем. 1988) Смрти Фебруар 27. фебруар — Фрајхер Хуго фон Хаберман, сликар (*1849) Март 17. март — Антони Ланге, пољски књижевник, филозоф, новинар и преводилац Април 8. април — Карл Ауер, аустријски хемичар (* 1858) 29. април — Степа Степановић, српски и југословенски војвода (*1856) Мај 19. мај — Драгомир Кранчевић, српски виолиниста и концертмајстор Пештанске опере. Август 8. август — Арчибалд Рајс, швајцарски криминолог. Децембар Википедија:Непознат датум — Милан Антоновић, српски архитекта. (* 1850) Нобелове награде Физика — Луј де Брољ Хемија — Артур Харден, Ханс Карл Аугуст Симон фон Ојлер-Хелпин Медицина — Кристијан Ајкман и Сер Фредерик Гауланд Хопкинс Књижевност — Томас Ман Мир — Франк Б. Келог (САД) Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1920-е 21929


text: Висораван је добила назив Дивчибаре илити „девојачке баре“ у спомен на трагичну смрт једне младе девојке. Према народном предању, млада чобаница се несрећним случајем удавила, у набујалој Црној каменици. Дивчибаре имају дугу историју бањског туризма. Сам назив помиње се још давне 1476. године у турском попису Смедеревског санџака. Значајан податак за историју бање је тај да је књаз Милош Обреновић после Другог српског устанка од свог турског побратима Дели-аге откупио читаву висораван, са све торовима и другим зиданим објектима. Познато је да је књаз Милош често посећивао овај крај, обилазио чобане и контролисао њихов рад. У близини “Господарских колиба” био је извор хладне планинске воде, касније од народа прозван књаз Милошева чесма. У насељу Дивчибаре живи 205 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 48,2 година (46,6 код мушкараца и 49,5 код жена). У насељу има 102 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 2,30. Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године).


Први озбиљни захват на електрификацији Пелагићева извршен је 1957. године када је од Градачца изграђен вод напона 10 000 V до новосаграђене стубне трафостанице 10 / 0,4 kV. По обиму, дужини трајања и пои тежини услова под којим је изведено, ово је била највећа акција изведена у овом селу. Исте јесени настављало се развођење нисконапонске мреже, које је углавном трајало до 1968. године, када је освијетљен и последњи заселак.


Београд Archives - Царса Београд добија Савски трг којим ће доминирати 28 метара високи споменик Стефану Немањи БИЋЕ ПОСТАВЉЕН ИСПРЕД ДОСАДАШЊЕ ГЛАВНЕ ЖЕЛЕЗНИЧКЕ СТАНИЦЕ Заменик градоначелника Горан ВЕСИЋ: „Биће уређена и велика пешачка зона, саобраћај ће ићи по ободу трга, осим трамваја који ће се кретати кроз сам трг. Улице Савска и Карађорђева биће реконструисане и у другој половини године завршићемо и добити реконструисан Савски трг“ ______________________________________________________________________________ СПОМЕНИК Стефану Немањи висок [...] ПИШЕ: Боривоје Радовановнић – Гајић Београд је био, јесте и увек ће бити победник Територија Београда била је непрекидно насељена хиљадама година још од палеолита, што је свакако јединствен случај у Европи, а вероватно и у свету. У Скадарлији је тридесетих година прошлог века професор Велике школе Ђорђе П. [...] ИЗ ПРЕДСКАЗАЊА СТАРЦА ГАВРИЛА ИЗ БОШЊАНА: Београд је изгубио благослов да буде престоница „Видео сам Београд све у сивилу и беди, он нема више благослова да буде престоница. Због мита, корупције, безакоња, секти и неморала. На власти седе људи огрезли у криминал и безакоње У Београду народа много у неморалу живи. Силни се расипају у раскоши и вилама, возе скупа аута, а сиротиња ни хлеба нема деци да [...] Београд је један од најзначајнијих центара на коме су се смењивали разни историјски догађаји. Будући да је стар преко седам миленијума на њему су се одиграли многи ратови, освајања и сукоби. И сами крајеви главног града изведени су из легенди, догађаја или чак и на основу неких упечатљивих личности [...] Фестивал „Дани Белгородске области у Београду“ одржаће се у главном граду Србије следеће године У оквиру посете делегације Белгородског националног истраживачког државног универзитета током сусрета говорило се о догађањима која би требало да упознају становнике ове балканске земље, а посебно њеног главног града са Белгородским регионом. Ректор ове високошколске установе Олег Полухин је заједно са колегама посетио [...] ИЗВОР: jelenavasic989 ПРЕДИВАН ГРАД СА ДИВНИМ ЉУДИМА: Речи ирске новинарке о Београду учиниће вас поносним Новинарка Еленор Гогин у тексту за ирски “Индепендент” преноси своје позитивне утиске о првој посети Београду, наводећи да је то предиван град, са дивним људима Чини ми се да бих могла да опишем као невероватну случајност чињеницу да ми је такси возач, који ме је возио на аеродорм, рекао да је живео у Београду [...] Масонски симболи у Београду TV prilog o masonskim simbolima, emitovan u emisiji ” TV Mreža ” na RTS2. Autor priloga Jelena Vasić. ПРЕКА ПОТРЕБА: Посрбљавање Београда би морало да буде обавеза свих српских родољуба! Да не би испало да су у Београду све сами клонови Чеде Јовановића, из наших избора познатог као друга Жељка Комшића, Фронтал.СРБ доноси интервју са новинаром који није ни за другосрбијанштину, али ни за Вучића. Наше теме су Косово, Српска, Београд, Доњецк, Лугањск и наравно – азбука. Миодраг Зарковић: Србија у велеиздајничком тумарању кроз [...]


Он је рекао и да су специјални односи дефинисани у Дејтону између Србије и РС, дуго времена били посматрани као препрека у развоју односа две земље што је, како каже, потпуно погрешно.


text: Душан Богдановић (музичар) |Душан Богдановић| |Датум рођења||1955.| |Место рођења||Београд| Музика Душана Богдановића је јединствена комбинација класичне музике, џеза и музичког фолклора (музике света). Као солиста, и у сарадњи са уметницима разних стилских оријентација, он је одржавао турнеје по Европи, Азији и у Америци. Од музике за соло гитару до камерне и оркестарске музике, Богдановић има преко седамдесет издатих дела (Бербен, Доберман, ГСП), и око двадесет албума, од Трио Соната J. С. Баха до савремене музике (Интуишн, ГСП, Доберман, М. А. итд.). По завршеним студијама у средњој музичкој школи Јосип Славенски, Душан је студирао на Женевском Конзерваторијуму композицију у класи Пјера Висмера и гитару у класи Марије-Ливије Сао Маркос. После прве награде на међународном такмичењу Музичке Омладине у Београду и једине прве награде на Женевском интернационалном такмичењу 1975, Богдановић је успешно дебитовао у Карнеги Холу у Њујорку 1977. године. После отварања одсека за гитару на Факултету Музичке Уметности у Београду, Душан Богдановић је предавао на Сан Франциско Конзерваторијуму (1990-2007) и сада је ангажован као професор на Женевском Конзерваторијуму y Швајцарској.