Aktivnost za vaspitace Uploaded by Amela Sejdinovic Tandir Priprema je namjenjena djeci predskolskog uzrasta Priprema za vaspitace priprema za aktivnost fizicko (1) Priprema 1 za vaspitace Bukvar za pocetnike PRESNA HRANA (opsirno) Kalendar skolski 15/16 Ucimo Slova Radni List Smetnje u govoru djece 2014 Demonstracija i ucenje namaza sa decom Od Ideje Do Realizacije 2014 Dukan Dijeta - Najbolji Recepti Igre za razvoj govora predskolaca Crtanje Po Tackama Razvoj-govora-1 Djecija Prica o Lazima i Laganju Internet i Njegova Mogucnost Primjene u Radu Sa Djecom Seminarski Miomir Milinkovic 1 Razvoj Govora Dece Predskolskog Uzrasta POSLEDICE ZAGADJIVANJA Televizijski Programi Primenljivi u Radu Sa Decom Predskolskog Uzrasta Marija Milosevic Stanojka Vukanic Master Vaspitac Zivot u Nekim Od Brojnih Okupljanja Dece Pisana priprema upoznavanje okoline ПРИМЕР ПИСАНЕ ПРИПРЕМЕ Професор: др Миланка Маљковић, проф. Кикинда, октобар 2012. година Студент:Ј. С. Корелација рада: Методика упознавања околине. Име и презиме васпитача: 4. Назив установе: „Драголјуб Удицки“ . Богађење дечијег речника. давање налога и упутстава. метода драматизације текста. Име и презиме студента: Ј. Циљ активности: Усвајање садржаја текста 8. 11. причање. Узрасна група: млађа 6. Тема активности: Обрада прозног текста „Јесен стиже на врата“ 7. позорница 12. музичко.ОПШТИ ПОДАЦИ: 1. Васпитно-образовни задаци: Подстицање дечијег мишљења. Уочавање одређених гласова у реченици. Датум реализације активности: 3. Облици рада: 10. Методе рада: Разговор. Стварање ведрог и пројатног распозожења уз помоћ драматизације текста Фронтални и групни облик рада 9. С. . физичко и методика развијања почетних математичких појмова. Кикинда 5. Радно-игровна средства: Лутке на штаповима. 2. Како деца буду устајала. замолићу колегиницу да пусти пригодну нумеру са цвркутом птица. крушка. какво је било време. Донећу суво лишће. у полукруг испред позорнице. дувањем ветра и на крају са звуком кише. да га опишу. Када чујемо звук кише. Након тога позваћу децу да се прошетамо и повешћу их у „шетњу шумом“ (у простор који сам декорисала у другом делу собе).ТОК АКТИВНОСТИ 1. Питаћу их.. носила корпу са воћем и била јако тужна. јабука. позваћу их да се брзо вратимо у собу и наставимо рад. Поделићу им беџеве са именима. капима кише и облацима. да кажу нешто о плоду. У углу собе поставићу позорницу коју ћу облепити сликама покислог дрвећа..(Декорацију позорнице и простора урадићу док деца буду на доручку).. делићу им корпице од паприра у које могу да ставе све што ће током шетње да „нађу у шуми“.Застала сам и разговарала са њом. По повратку деце у собу позваћу их да седну у језички центар. Подстицаћу дечији разговор све док не добијем одговор на питање да је стигла јесен. кестен. Питаћу их откуд у шуми ти плодови.. Након тога ћу им казати да сам пре неки дан шетајући парком срела девојчицу која је.. (плодови: жир. Док ми одлазимо у шетњу. гранчице. Замолићу децу да покажу шта су сакупила. након чега ћу им испричати причу „Јесен стиже на ПРИМЕДБЕ . Поново ћу их окупити у језичком центру и наставићу причу. шишарка. и сл.). као и они данас. тиква. плодове јесени и на тај начин ћу покушати да дочарам јесен.УВОДНИ ДЕО АКТИВНОСТИ (5 минута) Пре почетка активности декорисаћу један део простора радне собе. да ли би желели да чују зашто је била тужна (очекујем потврдан одговор).. представити се и питати их како су дошли у вртић. гласно и правилно подтичући при томе артикулацију појединих гласова (шуштање лишћа. Организоваћемо игру уз њима познат текст песмице „Склупчао се мали јеж“... како се брину о њима. Након драматизације уз помоћ питања провераваћу усвојеност садржаја: Да ли је зека остао глада. Позвала би их да на кратко погледају прилог који ћу им пројектовати. Делићемо улоге и драматизовати са настојањем да свако дете добије улогу. Након завршетка песмице јежић хвата друго дете и улоге се мењају. Након приказа позваћу децу да они драматизују причу. с обзиром да сам планирала у прва два дела интензивнију активност за њих . како би ви поступили да сте на месту девојчице. . Током драматизације подстицаћу их да изговарају поједине гласове. смирити их и припремити за друге активности.кап.кап. 3.. Разбрајалицом ћу одбрати дете које ће бити јеж.шшшшшш.. а остала деца ће се распоредити по простору . да ли они имају животиње љубимце... након чега ћу окупити децу у језички центар. а који говори о збрињавању животиња. Поновићу наслов приче и захтевати од њих да понове неколико пута. ЗАВРШНИ ДЕО АКТИВНОСТИ (3-5 минута) У завршно делу активности. 2.ГЛАВНИ (ЦЕНТРАЛНИ) ДЕО АКТИВНОСТИ (10-15 минута) Уз помоћ колегиница деци ћу садржај представити путем драматизације текста. како би га запамтили.врата“. За драматизацију ћу коритити лутке на штапу.настојаћу да их растеретим и орасположи.кап.). кишу.. Колико животиња се помиње у причи. Након тога подстакла би их и на разговор везан за њихову бригу о животињама. а након тога бих проширила разговора на бригу у оквиру породице и шире заједнице. ветар ффффффиииијуууу. Понављамо игру неколико пута. какве су оне. „Јесен стиже на врата“ 3. кестен. 4. Костим јежа . јабука. Маске 5. шишарка. крушка 2.ПРИЛОЗИ: 1. тиква. Плодови: жир. Documents Similar To Aktivnost za vaspitace Miljana Mima Mitrović Sič Amela Sejdinovic Tandir Nina Vuckovic Rodrigo de Santics Jovana Vlahović More From Amela Sejdinovic Tandir


Цхина Гласс Флаке Еффецт Пигмент Добављачи и произвођачи - ЛингБао Стаклени ефектни пигмент Лингбао Гласс ефекат пигмент ефекта се заснива на огледалним боросиликатним тромбоцитима који одражавају пигменте који побољшавају ефекат на нове нивое крома, чистоћу боје, свјетлости, транспарентности и рефлексивности. Резултат је врло искривљен ефекат са засићеним бојама. Креиран из јединственог огледала ... Лингбао Гласс ефекат пигмент ефекта се заснива на огледалним боросиликатним тромбоцитима који одражавају пигменте који побољшавају ефекат на нове нивое крома, чистоћу боје, свјетлости, транспарентности и рефлексивности. Резултат је врло искривљен ефекат са засићеним бојама. Креиран је из јединствених тромбоцита завршних огледала; ефекти стаклених ефеката пигмента обезбеђују сјајан ефекат глиттера који дају велику визуелну дубину и димензионалност као и вишеструке ефекте када се два или више разреда меша заједно. ● Подлога равног и изравнаног ломљеног облика ● Мала доза: 0.2-3% Молимо контактирајте нас за ефекат пигмента стакла! Hot Tags: стаклени ефекат пигмента, Кина, добављачи, произвођачи Росе Голд Пигмент Сун Голд Мица Повдер


Послератни период је обиљежавала обнова и изградња земље, многобројне радне акције, градња објеката инфраструктуре, станова, школа, привредних капацитета и подизање укупног квалитета живота становништва.


Ли Манчанг - Спутњик Србија 07:51 17 Октобар 2017 Београд+ 13°C Ли Манчанг 07:01 05.07.2017 Хоће ли Кинези спасити источну Србију Од првог покушаја приватизације „Рударско-топионичарског басена Бор“ прошло је 11 година. У међувремену је било неколико неуспешних. Већ тај податак довољно говори колико је тешко било доћи до стратешког партнера за тај презадужени комбинат од којег живи већина становника источне Србије. 09:00 22.06.2017 Слеће Источни змај: Кинеска бајка покреће Србију Са списка лепих жеља прешло се на конкретне послове. Почетком јула долазе и две кинеске компаније које су заинтересоване за преузимање РТБ-а Бора, а ускоро би требало да угостимо и представнике компаније која жели да отвори фаббику електричних аутомобила. 08:37 26.04.2017 Ко то на Балкану завиди Србији што је добра са Кином Кинески амбасадор у Србији Ли Манчанг оценио је да је Србија искористила прилику за унапређење сарадње са Кином, најављујући да ће укупан обим кинеских инвестиција у актуелним и најављеним пројектима бити 10 милијарди долара. 12:59 25.01.2017 Српски орао на крилима кинеског змаја Наша земља није повукла ниједан контроверзан потез који би на било који начин могао да се сматра непријатељским. И то што Србија није чланица ЕУ и НАТО-а привукло је Кинезе да овде инвестирају. 12:29 22.12.2016 Свеобухватно стратешко партнерство Србије и НР Кине Србија и НР Кина имају одличну сарадњу на свим нивоима, која се огледа у свеобухватном стратешком партнерству, улагању у инфраструктуру, економију и привреду и у бројним другим областима, истакнуто је на састанку чланова Посланичке групе пријатељства (ПГП) са Кином, ком је присуствовао кинески амбасадор Ли Манчанг. 21:30 04.11.2016 У Риги потписивање уговора о прузи Београд—Будимпешта Кинески амбасадор у Србији Ли Манчанг изјавио је вечерас да ће у Риги, где ће бити одржан Пети самит шефова влада Кине и земаља Централне и Источне Европе, бити потписан уговор о изградњи пруге Београд—Будимпешта. 12:03 18.10.2016 Србији треба само промил кинеских туриста Многе земље Запада су се трудиле да поједноставе визни режим са Кином, а то што ће до међусобног укидања виза доћи баш између Србије и Кине само је природан след догађаја који сведочи не само о заједничким интересима већ и о томе да Кина Србију доживљава као искреног и блиског пријатеља. 16:33 06.07.2016 Пријем у Београду поводом Националног празника Белорусије Пријем поводом Националног празника Републике Белорусије приређен је данас у Београду. 13:21 07.05.2016 Обележена годишњица бомбaрдовaњa кинеске aмбaсaде Полaгaњем венaцa дaнaс је обележенa 17. годишњицa бомбaрдовaњa кинеске aмбaсaде у Беогрaду, a aмбaсaдор те земље Ли Мaнчaнг поручио је дa Кинa неће зaборaвити историју, aли дa требa гледaти у будућност и дa људи живе у миру и слози. 20:40 01.02.2016 Односи Кине и Србије на високом нивоу Односи Кине и Србије на високом су нивоу, економска сарадња и сарадња у другим областима из дана у дан је све боља, а такви добри и пријатељски односи траже кадрове који разумеју кинески и говоре српски језик, изјавио је данас амбасадор Кине у Србији Ли Манчанг. 15:06 29.12.2015 Си Ђинпинг прихватио Николићев позив да дође у Србију Председник Кине Си Ђинпинг честитао је председнику Србије Томиславу Николићу Нову годину и у писму, у којем изражава задовољство због унапређења сарадње двеју земаља, прихватио позив да ускоро посети Србију, саопштено је данас са Андрићевог венца. 13:54 23.07.2015 Кинески председник захвалио Николићу Председник Србије Томислав Николић разговарао је данас са амбасадором Кине Ли Манчангом, који му је предао писмо захвалности кинеског председника Си Ђинпинга у ком се наводи значај развоја двеју држава. 07:41На одлуку о статусу Хуманитарног центра у Нишу не одлучује ни Москва ни Вашингтон 07:22Нуклеарни рат може почети сваког тренутка 07:05Европа укида санкције Русији — преко Ирана? 23:10Мађарска прети да ће блокирати пут Украјине ка ЕУ 22:51Трамп: Могуће тотално окончање иранског нуклеарног споразума Америка показује зубе: Припрема напада на Русију или само — страх


Злоупотреба: 10-месечна беба мучена - Новости - 2020 Десетомесечна беба мучена На Бадњак, 26-годишњакиња је у сузама отишла у болницу са својом 10-месечном бебом. После неколико прегледа, лекари су открили да је дете претрпело више фрактура. Упозорене, социјалне службе су дете одвеле мајци. (Вести од 07/01/11) 26. децембра, мајка одлази у болницу са 10-месечним дечаком који плаче. Дете је одмах пребачено у дечја хитна стања у Авигнону, где лекари откривају да пати од вишеструких прелома и рана на устима. Да би објаснила ове повреде, од којих су неке старије, мајка говори болничком особљу да је беба пала са свог кревета. Неверени у ову верзију чињеница, социјалне службе су упозорене и дечак је удаљен од мајке Духови који бацају бебу на земљу Мајка и њен пратилац приведени су у притвор неколико дана касније. Пар тада дочарава духове који би одгајали дете да га удари о земљу пре него што је свекар коначно признао да је злостављао младу жртву. Мајка би требала бити кривично гоњена због "лишавања бриге", а пратиоца због "намјерног насиља од стране свакога тко има ауторитет над малољетницом млађом од 15 година". Злоупотреба у Француској У књизи објављеној 2010. године под називом "Заборављени", (Тхресхолд Едитор) Анне Турсз, педијатар, епидемиолог и директор истраживања у Инсерму, процењује да је у Француској злостављано 5 до 10% деце, што је бројка 10 до 100 пута већа од званичних података. На затварању Генералне скупштине детета, у јуну 2010. године, бивша државна секретарка за породицу Надине Морано најавила је бољу подршку родитељству како би, између осталог, боље открила ове ванредне ситуације. Ако мислите да се дете у вашем животу налази у алармантној ситуацији, обратите се 119. Када водити бебу код дечијег психијатра? Име Санцхо - Значење и порекло Трицот: наши модели прољећа-љета 2012 Име Јамила - Значење и порекло Име Јона - Значење и порекло Зимска салата са пилећим дојкама Copyright 2020 \_ Зачеће, трудноћа, порођај, родитељство - све о вашој беби \_ Десетомесечна беба мучена


source: wikipedia

text: 5. децембар (5.12.) је 339. дан године по грегоријанском календару (340. у преступној години). До краја године има још 26 дана. Догађаји 1766 — Лондонска аукцијска кућа „Кристи“ одржала је прву аукцију. 1917 — Делегације Совјетске Русије и сила Осовине потписале су примирје у месту Брест-Литовску у Белорусији. Мировни уговор, којим је Русија била присиљена да се повуче из Финске, Летоније, Естоније, Литваније, Пољске и неких подручја Турске и да Немачкој плати ратну одштету од шест милијарди златних марака, потписан је 3. марта 1918. 1931 — Храм Христа Спаситеља у Москви је уништен по налогу Јосиф Стаљина. 1933 — Конгрес САД ратификовао је амандман 21. Устава САД којим је укинута прохибиција, уведена у јануару 1920. на основу 18. уставног амандмана. 1934 — Жене су у Турској добиле право гласа. 1945 — Ескадрила од 5 торпедних бомбардера TBF авенџер Америчке морнарице је нестало током вежбе у области данас позната као Бермудски троугао. 1946 — национализован САРТИД и преименован у Државна железара у Смедереву 1952 — Густа магла која је Лондон прекривала наредна четири дана узроковала смрт тровањем сумпор-диоксидом великог броја људи. 1952 — Основан Музеј Николе Тесле у Београду 1962 — САД и СССР су постигли договор о сарадњи у космичким истраживањима у мирољубиве сврхе. 1977 — Египат је прекинуо односе са Сиријом, Либијом, Алжиром, Ираком и Јужним Јеменом, арапским земљама које су се успротивиле започетом мировном процесу између Египта и Израела. 1978 — У Ирану је избио талас протеста, који су против шаха Резе Пахлавија подстакле исламске верске вође. Производња нафте је, због штрајкова, смањена готово на половину. 1993 — Градоначелник Беча Хелмут Цилк рањен је у својој кући у експлозији писма-бомбе. То је било пето писмо-бомба послато у току три дана новинарима, свештеницима и другим особама које су имале неку везу са имигрантском групацијом у Аустрији. 1995 — Чланице НАТО-а одобриле су упућивање 60.000 војника у Босну ради очувања мира постигнутог Дејтонским споразумом. Највећа операција савеза од његовог оснивања 1949. спроведена је под називом „Заједнички подухват“. Армија Шри Ланке заузела је Џафну, град на истоименом полуострву, који је пет година био главно упориште тамилских побуњеника. 2001 — Авганистанске вође договориле су се о формирању пост-талибанске владе, коју ће предводити Паштун Хамид Карзај. 2006 — Телеком Србија купио 65% државног капитала Телекома Српске за 646 милиона евра, чиме је за 179 милиона евра надмашио понуду Телекома Аустрија. Уговор о купопродаји потписан је 19. јануара 2007. Рођења 1443 — Папа Јулије II. (прем. 1513) 1782 — Мартин ван Бјурен, амерички политичар, 8. председник САД. (прем. 1862) 1859 — Џон Џелико, британски адмирал и државник. (прем. 1935) 1867 — Јозеф Пилсудски, пољски државник и маршал. (прем. 1935) 1890 — Фриц Ланг, аустријско-немачко-амерички редитељ, сценариста, продуцент и глумац. (прем. 1976) 1898 — Грејс Мур, америчка оперска певачица и глумица. (прем. 1947) 1901 — Волт Дизни, амерички продуцент, редитељ, сценариста и аниматор, познат као творац цртаног филма. (прем. 1966) 1901 — Вернер Хајзенберг, немачки физичар, добитник Нобелове награде за физику (1932). (прем. 1976) 1903 — Сесил Френк Пауел, енглески физичар, добитник Нобелове награде за физику (1950). (прем. 1969) 1932 — Шелдон Ли Глашоу, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (1979). 1932 — Литл Ричард, амерички музичар. (прем. 2020) 1933 — Бранко Радовић, југословенски кошаркаш и кошаркашки тренер. (прем. 1993) 1938 — Џеј Џеј Кејл, амерички музичар, најпознатији као гитариста. (прем. 2013) 1946 — Хосе Карерас, шпански оперски певач. 1956 — Клаус Алофс, немачки фудбалер. 1965 — Слађан Шћеповић, српски фудбалер и фубалски тренер. 1966 — Патрисија Кас, француска музичарка и глумица. 1967 — Кнез, црногорски музичар. 1975 — Рони О’Саливан, енглески играч снукера. 1979 — Матео Ферари, италијански фудбалер. 1980 — Кристина Раденковић, српска глумица и ТВ водитељка. 1982 — Марија Омаљев Грбић, хрватска глумица. 1982 — Кери Хилсон, америчка музичарка и глумица. 1984 — Роко Лени Укић, хрватски кошаркаш. 1985 — Андре Пјер Жињак, француски фудбалер. 1985 — Џош Смит, амерички кошаркаш. 1988 — Миралем Сулејмани, српски фудбалер. 1991 — Кристијан Јелич, америчко-српски играч бејзбола. 1993 — Рос Баркли, енглески фудбалер. 1993 — Маркус Ериксон, шведски кошаркаш. 1995 — Антони Марсијал, француски фудбалер. 1999 — Вивијана дел Анхел, мексичка скакачица у воду. 2000 — Жељко Гаврић, српски фудбалер. 2000 — Урош Трифуновић, српски кошаркаш. Смрти 1791 — Волфганг Амадеус Моцарт, аустријски композитор. (* 1756) 1870 — Александар Дима Отац, француски писац. (* 1802) 1926 — Клод Моне, француски сликар. (* 1840) 1940 — Јан Кубелик, чешки виолиниста и композитор. (* 1880) 1967 — Милош Н. Ђурић је био српски класични филолог, хелениста, професор, филозоф, преводилац, редовни члан Српске академије наука и уметности. (* 1892) 2009 — Гордана Ковачевић, југословенска и српска репрезентативка у кошарци. (* 1974) 1993 — Милан Ђоковић, српски и југословенски књижевник, новинар, драмски писац, преводилац. (рођ. 1908) 2013 — Нелсон Мандела, јужноафрички политичар. (* 1918) 2021 — Стеван Јеловац, српски кошаркаш. (* 1989) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Свети апостоли Филимон, Апфија и Архип У свету се обележава: Светски дан волонтера Референце


text: Антички Рим је назив за римску државу која је највећим делом своје историје обухватала велики део Средоземља и западне Европе. Историја римске државе од 753. п. н. е. до 476. године (пад Западног римског царства) дели се на ова раздобља: Доба краљевства Римско краљевство (753. п. н. е. — 510. п. н. е.), када у граду Риму, по традицији, владају римски краљеви. 753. п. н. е., 22. априла — Ромулово легендарно оснивање Рима 753. п. н. е. — 715. п. н. е. — традиционални датуми владавине краља Ромула (први римски краљ) 715. п. н. е. — 673. п. н. е. — легендарна владавина Нуме Помпилија; 673. п. н. е. — 642. п. н. е. — легендарна владавина Тула Хостилија и изградња Курија Хостилија (зграда Сената) 642. п. н. е. — 617. п. н. е. — традиционални датуми владавине Анка Марција 617. п. н. е. — 578. п. н. е. — легендарна владавина Тарквинија I; изградња Циркус Максимус 578. п. н. е. — 534. п. н. е. — вероватни датуми владавине Сервија Тулија; наводно одређене границе градског подручја Рима — Помериум 534. п. н. е. — 510. п. н. е. — владавина посљедњег римског краља Тарквинија II Охолог; изградња храма Јупитера Оптимуса Максимуса Доба република Римска република (510. п. н. е.— 27. п. н. е.), када Рим под вођством сената и сенатске аристократије као град и држава успева завладати читавим Апенинским полуострвом, највећим делом Средоземља. Доба ране Римске републике (510. п. н. е. — 351. п. н. е.) 510. п. н. е. — први конзули су били, по традицији, Луције Јуније Брут и Луције Тарквиније Колатин 496. п. н. е. — битка код Регилског језера против Латина 494. п. н. е. — прва Сецесија плебејаца 493. п. н. е. — Савез с федерацијом латинских градова 450. п. н. е. — друга Сецесија плебејаца 450. п. н. е. — Децемвири објављују Законе дванаест таблица. 406. п. н. е. — 396. п. н. е. — рат с Вејима, етрурским градом. 390. п. н. е. — битка код Алије против Гала 367. п. н. е. — Закон Лицинија и Секстија 365. п. н. е. — смрт римског војсковође Камила. Успон и развитак Римске републике (351. п. н. е. — 130. п. н. е.) 351. п. н. е. — изабран први цензор у у центуријатску скупштину из редова плебејаца 343. п. н. е. — 341. п. н. е. — Први самнитски рат 340. п. н. е. — 338. п. н. е. — Латински рат 327. п. н. е. — 304. п. н. е. — Други самнитски рат 300. п. н. е. — плебејци могу постати свештеници. 298. п. н. е. — 290. п. н. е. — Трећи самнитски рат 296. п. н. е. — Битка код Сентина. 280. п. н. е. — 275. п. н. е. — Пиров рат —Пиров поход на Италију 280. п. н. е. — Битка код Хераклеје 279. п. н. е. — Битка код Аскула 275. п. н. е. — Битка код Беневента. 265. п. н. е. — Римљани практично успостављају власт над читавом Италијом (искључујући северни део, долину реке По). 264. п. н. е. — 241. п. н. е. — Први пунски рат 261. п. н. е. — битка код Агригента 260. п. н. е. — битка код Мила 256. п. н. е. — битка код Екнома 256. п. н. е. — бродолом код Камерине 255. п. н. е. — битка на реци Багради 250. п. н. е. — опсада Лилибеја 249. п. н. е. — битка код Дрепане 242. п. н. е. — битка код Егатских острва 241. п. н. е. — капитулација Картагине и мировни уговор Сицилија постаје прва римска провинција 237. године, а неколико година касније друга провинција је формирана на острвима Сардинији и Корзици. 241. п. н. е. — Сардинија и Корзика постају прве римске провинције 229. п. н. е. — 228. п. н. е. — Први илирски рат 225. п. н. е. — Битка код Теламона 219. п. н. е. — Други илирски рат 218. п. н. е. — 201. п. н. е. — Други пунски рат 218. п. н. е. — битка код Тицина 218. п. н. е. — битка код Требије 217. п. н. е. — битка код Тразименског језера 216. п. н. е. — битка код Кане 207. п. н. е. — битка код Метаура 202. п. н. е. — битка код Заме 214. п. н. е. — 205. п. н. е. — Први римско-македонски рат 200. п. н. е. — 197. п. н. е. — Други римско-македонски рат 197. п. н. е. — битка код Киноскефала 197. п. н. е. — устанак хиспанских племена, од којих је најзначајнији био Лузитански устанак под вођством Варијата 197. п. н. е. — ширење Селеукидског краљевства у Малој Азији 192. п. н. е. — 188. п. н. е. — Римско-сиријски рат 190. п. н. е. — битка код Магнезије против селеукидског краља Антиоиха -{III}-. 180. п. н. е. — доношење закона -{Lex Villia de annalis}- o потребној старости кандидата за одређену магистратуру, као и прописивање времена колико мора протећи између сваке магистратуре. 171. п. н. е. — 168. п. н. е. — Трећи римско-македонски рат 168. п. н. е. — битка код Пидне 154. п. н. е. — 133. п. н. е. — борбе против Лузитанаца у Шпанији 149. п. н. е. — 146. п. н. е. — Трећи пунски рат 148. п. н. е. — битка код Леукопетре против Ахајског савеза 146. п. н. е. — Сципион Емилијан је разорио градове Картагину и Коринт и основао провинцију Африку 133. п. н. е. — убиство народног трибуна Тиберија Граха после покушаја увођења аграрне реформе и 133. п. н. е. — Пергамски краљ Атал III добровољно предаје пергамску краљевину у руке Римљана 129. п. н. е. — оснивање провинције Азије на већем делу територије некадашње Пергамске краљевине; Доба кризе Римске републике (133. п. н. е. — 27. п. н. е.) између 125. п. н. е. и 117. п. н. е. формирање провинције Нарбонске Галије 123. п. н. е. — Избор Гаја Граха за народног трибуна 121. п. н. е. — Противници Гаја Граха у Сенату на основу -{Senatus consultum ultimum}- се обрачунавају са њим. Гај Грах гине. 111. п. н. е. — 105. п. н. е. — Југуртин рат у Нумидији 105. п. н. е. — борба Римљана против Келта и германских племена Кимбра и Тевтнонаца, те битка код Араузија 103. п. н. е. — избор Луција Апулеја Сатурнина за народног трибуна, избор Гаја Сервилија Глауције за претора и Гаја Марија за конзула. 102. п. н. е. — битка код Аква Секстија против Тевтонаца. 101. п. н. е. — битка код Верцела против Кимбра; велике победе Римљана под вођством Гаја Марија. 91. п. н. е. — избор Марка Ливија Друза за народног трибуна и покушај реорганизовања сената и судства 91. п. н. е. — убиство народног трибуна Марка Ливија Друза 90. п. н. е. — 88. п. н. е. — рат италских савеза против Рима 89. п. н. е. — битка код Аскулума 88. п. н. е. — Корнелије Сула покорава Марсе. 90. п. н. е. — изгласан закон о додели грађанских права оним Италицима који су остали верни Риму (Lex Iulia) 89. п. н. е. — законом обећана грађанска права онима који се у следећих 60 дана положе оружје и појаве се у Риму да затраже грађанска права (Lex Plautica Papiria), што је изазвало распад међу савезницима. 89. п. н. е. — Митридат VI Еупатор искориштава заузетост Римљана и заузима провинцију Азију 89. п. н. е. — Рим именује Корнелија Сулу за управника провинције Азије и додељује му команду у Рату против Митридата. 86. п. н. е. — Сулине победе над Архелајем, Митридатовим заповедником, у Грчкој код Херонеје и Орхомена 85. п. н. е. — потписан Дардански мир између Митридата и Суле 88. п. н. е. — слободно становништво Италије добија права римског грађанства; на предлог трибуна Публија Суфлиција Руфа, ослабљен је положај сената и слободни италски грађани улазе у све трибе, Сули се одузима команда у рату против Митридата а додељује Марију. 88. п. н. е. — 82. п. н. е. — Први грађански рат у Риму 88. п. н. е. — Сула заузима Рим и протерује присталице Марија Гаја из Рима и обезбеђује да му се врати команда у рату против Митридата. 82. п. н. е. — Након победе над Митридатом, Сула поновно улази у Рим после крваве битке недалеко од града заводи дикратуру 82. п. н. е. — 79. п. н. е. — диктатура Корнелија Суле 78. п. н. е. — конзул Марко Емилије Лепид организује устанак сељака против Сулиних ветерана и бива поражен на Марсовом пољу испред Рима, при свом покушају уласка у Рим 78. п. н. е. — побуна присталица Марија Гаја, предвођених са Серторијем Квинтом, против Сулиних присталица у Хиспанији 77. п. н. е. — Помпеј Велики побеђује Квинта Серторија у Хиспанији. 73. п. н. е. — 64. п. н. е. — Трећи понтски рат 69. п. н. е. — битка код Тигранокерте 65. п. н. е. — победа Помпеја Великог над Митридатом -{VI}- и оснивање провинције Јерменије и ширење римске власти до Партије. 73. п. н. е. — побуна робова на челу са Спартаком 67. п. н. е. — Помпеј Велики чисти Средоземно море од гусара 63. п. н. е. — Марко Тулије Цицерон бива изабран за конзула; Цицеронов сукоб са Катилином се заоштрава и долази до Катилиног неуспешног покушаја да насилно освоји власт. Цезар и Марко Лициније Крас због своје упетљаности у Катилинину заверу избегавају смртну казну 59. п. н. е. — Успостава првог тријумвирата између Марка Краса, Помпеја Великог и Цезара 58. п. н. е. — Победа Цезара против у галским ратовима против Хелвета и Германа и његово постављање за проконзула у Цисалпијској Галији, Илирику и Нарборској Галији 56. п. н. е. — Цезар заузима просторе данашње Француске и Белгије; помирење између Краса и Помпеја Великог на састанку тријумвирата у Луки. 55. п. н. е. — Помпеј Велики и Марко Крас изабрани за конзуле; Помпеј добио управу над провинцијом Хиспанијом а Крас над провинцијом Сиријом 54. п. н. е. — Цезар прелази у Британију и осваја један део острва; Крас је кренуо на Месопотанију (Партски ратови Рима) 53. п. н. е. — у битки код Каре, Марко Крас је поражен и убијен 52. п. н. е. — Цезар је поразио Гале у битки код Алезије и угушио устанак у Галији; распад првог тријумвирата, избор Помпеја Великог за конзула и прелазак на страну оптимата, конзервативне фракције сената 49. п. н. е. — Цезар прелази Рубикон и кренуо на Рим што је узроковало Цезаров грађански рат 48. п. н. е. — Цезар побјеђује Помпејеве присталице у бици код Илерде у Шпанији, проглашен је за диктатора после повратка у Рим, а у битки код Фарсала, побеђује Помпеја и овај бежи у Египат 47. п. н. е. — Александријски рат 46. п. н. е. — Битка код Тапса 46. п. н. е. — Цезар проглашен диктатором 45. п. н. е. — Битка код Мунде, гдје је Цезар потукао присталице Помпеја и Помпејеве синове 44. п. н. е. — Сенат је прогласио Цезара за доживотног диктатора, с правом одлучивања о рату и миру, управљањем државним новцем. 44. п. н. е. — атентат на Цезара и нови грађански рат између Цезарових убица (присталица републике) предвођених Гајем Касијем Лонгином и Марком Јунијем Брутом и Цезарових пријатеља Марка Антонија, Марка Емилија Лепида и Гаја Јулија Октавијана 43. п. н. е. — Октавијан, Лепид и Марко Антоније успостављају други тријумвират 42. п. н. е. — битка код Филипа, у Македонији, против републиканаца и победа Октавијана и Антонија, после чега Антоније добија управу над источним провинцијама а Октавијан се враћа у Рим. 41. п. н. е. — побуна у Перузији (Перуђа) 40. п. н. е. — Сенат именује Ирода Великог краљем Јудеје 39. п. н. е. — Антоније враћа територије које су заузели Парти на почетку другог партског рата 36. п. н. е. — Марко Випсаније Агрипа у биткама код Битка код Мила и битка код Наулоха побеђује Секста Помпеја, сљедбеника Цезарових противника који се био учврстио на Сицилији и угрожавао владавину тријумвира. 32. п. н. е. — прекид пријатељства између Октавијана Августа и Антонија 31. п. н. е. — битка код Акцијума, између Октавијана на једној и Клеопатре и Антонија на другој страни 30. п. н. е. — Египат постаје римска провинција; Октавијан постаје неограничени владар Римског царства, чиме је и завршено доба великих освајања и Римске републике Доба царства Римско царство је постојало од 27. п. н. е. до 1453. године када су Турци освојили Цариград. У 4. веку је дошло до поделе на Западно и Источно царство (Византија). Западно царство је пало у руке варвара 476. године. Најзначајније династије до поделе царства су: Јулијевци-Клаудијевци (27. п. н. е. — 68. године н. е.), Флавијевци (69—96) и Антонини (96—192). Време Антонина се описује и као -{„Pax Romana“}-, или као епоха Пет добрих царева. Ове цареве углавном одликује и мудар одабир наследника. Нико од њих није остављао престо својој деци до Марка Аурелија (161—180) кога је наследио син Комод, што се показало погубним. Након кратке и крваве владавине династије Севера (192—217) настаје период грађанских ратова који ће трајати читав век (период „Војничких царева“), који ће накратко бити заустављен у време Константина Великог (306—337). Најзначајније Константинове тековине су: Милански едикт (313) и пресељење престонице из Рима у Константинопољ (Цариград) 330. године. Након Константина хришћанство све више преузима примат у односу на стару религију, па за време његових наследника постаје веома агресивно у односу на пагане. Овај процес је покушао да спречи Јулијан (361—363) од цркве назван -{„Apostata“}- (Отпадник), један од најзначајнијих и најспособнијих царева после Константина, али је погинуо у рату са Персијом. Убрзо после његове смрти хришћанство постаје једина дозвољена религија у Римском царству. 395. царство се дели на Западно римско царство и Византију или Источно римско царство). Западно римско царство је пропало 476., а Византија 1453. године. 19. п. н. е. — Октавијан Август је саставио нови списак сенатора, којих сад има 600, а себе је ставио на прво место (откуда потиче и назив Принципата по -{princeps Senatus}- — први Сенатор) и успоставио нови облик владавине — принципат; организовао је личну гарду — преторијанце; прогласио се Августом (узвишеним у култном смислу); успоставио је снаге јавног реда у Риму и основао ватрогасну службу. 19. п. н. е. — Август је потпуно покорио Шпанију 16. п. н. е. — 15. п. н. е. — Победа над германским племенима и проширење царства до реке Елбе 12. п. н. е. — 7. п. н. е. — Тиберије осваја Панонију и одлази у провинцију Германију, ради спречавање побуне германских племена 5. године — Тиберије потпуно покорава Германију 6. године — Јудеја постаје римска провинција 6 — 9. године — ратује против устаника у Паноноји и Далмацији Батонски рат 9. године — Битка у Теутобуршкој шуми, тешки римски пораз, германска племена, под вођством Арминија (некадашњим римским савезником), из заседе нападају и уништавају три римске легије 11. године — Тиберије и Германик су угушили устанак у провинцији Германији 13. године — Сенат практично проглашава Тиберија за Августовог савладара — Тиберије поново добија трибунску власт и -{imperim proconsulare maius}- 14. године — Тиберије обављао ценз заједно са Августом и одлази у Илирик; смрт цара Августа и именовање Тиберија за његовог наследника са именом Тиберије Јулије Цезар Август 15. године — немири у провинцији Германији 17. године — војничке побуне у Галији и Нумидији 21. године — војничка побуна у Тракији; Тиберије се повлачи у Кампанију; устанак Флора и Сакривора у Галији 26. године — Тиберије напушта Рим, одлази у Тарацину а затим се повлачи на острво Капри, а овлашћења преузима заповедник његове гарде Сејан, који проводи терор по Риму 31. године — слом Сејана (осуђен и погубљен) 37. године — Тиберије полази ка Риму, али на рту Мизениуму умире; пепео је положен у Августовом маузолеју; Гај Јулије Цезар Калигула постаје имератором 41. године — Тиберије Клаудије Нерон постаје император 41 — 42. године — устанак у Мауританији 43. године — поход Плауција Силвана на Британију 54. године — Тиберије Клаудије Нерон отрован а Клаудије Цезар Нерон постаје император 61. године — устанак у Британији, предвођен Боудиком, поглавицом племена Ицени 64. године — Рим је уништен у једном пожару; Нерон окривљује хришћане и организује први прогон 66. године — Тит гуши јеврејски устанак у Јудеји 68. године — смрт Нерона и крај владавине династије Јулијеваца—Клаудијаца 69. године — Година четири цара: Сенат је признао за Нероновог насљедника Галбу; римске легије у Германији су изабрале Вителија; преторијанска гарда у Риму је изгласала Отона, а крајем године је на власт дошао Веспазијан 69 — 70. године — Батавијански устанак у провинцији Германији, предвођен Цивилисом. 70 — Тит, Веспазијанов син, будући цар, разорио Јерусалим 71 — 84. године — умирење Британије и освајање територије данашњег Велса и Шкотске 79 године — после смрти Веспазијана, Тит постаје цар; 24. августа, ерупција вулкана Везува и уништење градова Помпеја и Херкуланеума 80 године — делимично уништење Рима у пожару 80. године — отворен Колосеум 81 године — Домицијан постаје цар 85 године — рат са Дачанима 96 године — Убиство Домицијана и крај владавине династије Флавијаца; Нерва, први од тзв. пет добрих царева постаје император 98 године — Трајан постаје цар 101 — 102. године — Први дачки рат 106 — 109. године — Други дачки рат, сомоубиство дачког краља Децебала и Дакија постаје римска провинција 106. године — изградња Трајановог форума 113 — 117. године — рат са Партима и гушење устанака у северној и средњој Месопотанији 117. године — Хадријан постаје цар. 122. године — изградња Хадријанова бедема (Валлум Хадриани) 132 — 135. године — Јеврејски устанак предвођен Симоном бар Кохба 138. године — Антонин Пије постаје цар 140 — 143. године — после побуне, Антонин заузума Шкотску. ** 152 — 153. године — походи против устаника у Ахаји и Египту 161. године — Марко Аурелије постаје цар 162 — 166. године — неуспешни походи Луција Вера против партског краља Олагаза III. 166 — 175. године — Маркомански рат против германских племена Маркомана и Квада. 172. године — устанак Букола (пастира) у Египту 180. године — смрт Марка Аурелија, посљедњег од пет добрих цар; његов син Комод постаје цар (180—192) 192. године — убијен Комод, на престо долази Пертинакс, влада три мјесеца (192—193) 193. године — убијен Пертинакс, панонске легије проглашавају царем Луција Септимија Севера 195 — 197. године — Септимије Север води рат против Парћана; распуштање старе преторијанске гарде, коју су само сачињавали Италици и становници Галије и Шпаније и формирање нове од становника подунавских и источних провинција; легализовање права ступања у брак војника 208 — 211. године — Септимије Север заузима Каледонију 211. године — Марко Аурелије Каракала постаје цар 212. године — Каракала одобрава закон -{Constitutio Antoniniana}-, којом скоро целокупно слободно становништво римског царства добија право римског грађанства 217. године — Каракала убијен; Макрин постаје цар као први из редова витезова. 218. године — убиство Макрина; за наследника проглашен Варије Авит Басијан или Марко Аурелије Антонин, познат као Елагабал, који је на власт дошао као 14. годишњак, али су га због силног разврата убили Преторијанци кад је имао 18 година. 222. године — убиство Елагабала и Александар Север постаје цар 235. године — убиство Александра Севера и почетак владавине војничких царева, где је до 284. године владало око педесет царева 249. на престо долази Деције Трајан, први римски цар илирског порекла. 259. године - Персијски цар Шапур I је заробио цара Валеријана после битке код Едесе. 284. године — Диоклецијан постаје император 285. године — Багаудски рат — устанак багауда робова, сељака и беземљаша око 290. године — Диоклецијан дели владавину са Марком Аурелијем Максимијаном који влада западним делом царства а Диоклецијан источним; Рим није више седиште царства; Диоклецијан ствара апсолутну монархију (доминат), задржава граничну војску али и ствара и оперативну, чију срж чине палатини и царство дели на дванаест диецеза; Сенат губи политички значај 301. године — утврђене су максималне цне робе и радне снаге 303. и 304. године — уведене су мере против хришћана 305. године — Максимијан абдицира и наслеђује га његов савладар Констанције Хлор 306. године — Константин Велики или (Флавије Валерије Константин) постаје цар 306—324. године — међусобни окршаји римских сувладара, Лициније доживљава пораз и Константин Велики постаје једини владар Рима 312. године — битка код Мулвијског моста, Константин побеђује узрупатора Максенција, а пре битке му се, по легенди указао крст с натписом: 'У овом ћеш знаку победити', па је стога: 313. године — донесен закон о слободном исповједању хришћанске вере у Милану, познат као Милански едикт 325. године — цар Константин Велики ставља ван закона гладијаторске борбе, које се, међутим, и даље спорадично одржавају до око 450. године 330. године — Константинопољ постаје глави град царства 337. године — смрт цара Константина (I или Великог, јер кад се говори о цару овога имена, мисли се увек на њега), насљеђује га Констанције II 357. године — Јулијан Отпадник као намјесник у Галији побеђује Алемане код битка код Аргенторатума 361. године — смрт Констанција -{II}- и Јулијан Апостата бива проглашен царем 363. године — погибија Јулијана Апостата у рату са Персијцима при опсади Ктесифона; браћа Валентинијан и Валенс долазе на власт и први влада западним царством из Милана а други источним из Костантинопоља 378. године — битка код Хадријанопоља против Визигота и и погибија Валенса; Теодосије долази на власт 379. године — Теодосије обједињује оба дела царства 379—382. године — победа над Готима и склапање савеза са Готима против Хуна 391. године — Теодосије проглашава хришћанство једином и службеном религијом Римског царства 393. године — Теодосије укида Олимпијске игре (које дотад трају непрекидно од 776. године пре Христа. 395. године — смрт Теодосија и коначна подела римског царства на Источно и Западно римско царство 402. године — победа Стилихона над Готима 402. године — Равена постаје главни град Западног римског царства 404. године — 1. јануара, последња гладијаторска борба у граду Риму 408. године — Готи заузимају Панонију и Норик. 410. године — Готи продиру у Италију, заузимају Рим и пљачкају га. 430 — тих година — Хуни и под заповедништвом Атиле продиру у Галију. 451. године — последњи Римски тријумф: битка на Каталаунским пољима. Римски војсковођа Аеције, познат и као 'последњи прави Римљанин', потпомогнут Визиготима краља Теодорика, побеђује Атилу, али га, из тактичких разлога, не уништава. 455. године — Вандали пљачкају Рим 475. године — Ромул Августул постаје цар 476. године (3. или 4. септембра) — германски заповедник Одоакар скида са власти Ромула Августула, као последњег владара Западног римског царства (али му, као дечаку, поштеђује живот, па овај умире око 511. године) и проглашава се краљем Италије, што се сматра и посљедњом годином Западног римског царства, док Источно римско царство или Византија наставља да траје до 1453. године. 480. године — у Сплиту (у Диоклецијановој палата) убијен (отрован) последњи легитимни цар Западноримског царства (јер је Ромул Августул 'владао' само Италијом), Јулије Непот. Историчари се углавном слажу да се са 476. годином — годином пропасти Западног римског царства, завршава Стари век и раздобље Антике. Спољашње везе Антички Рим Хронологија


source: CulturaX

text: Лавров разговарао са иранским колегом o нуклеарном програму - 25.06.2018, Sputnik Србија https://rs.sputniknews.com/20180625/Rusija-lavrov-1116206264.html Лавров разговарао са иранским колегом o нуклеарном програму Шеф руске дипломатије Сергеј Лавров разговарао је телефоном са иранским колегом Мухамедом Џавадом Зарифом о ситуацији са Свеобухватним акционим планом о... 25.06.2018, Sputnik Србија 2018-06-25T12:45+0200 https://cdnn1.img.rs.sputniknews.com/img/111553/77/1115537769_0:266:2873:1891_1920x0_80_0_0_5907a31f7b3802b963f62fb87b9e84f8.jpg https://cdnn1.img.rs.sputniknews.com/img/111553/77/1115537769_0:176:2873:1981_1920x0_80_0_0_6a117afa31aade5e270cc91d69738bb4.jpg русија, вести, свет, иран 12:45 25.06.2018 © Sputnik / Григорий Сысоев / Уђи у фото-галеријуСергеј Лавров на паради за Дан победе Шеф руске дипломатије Сергеј Лавров разговарао је телефоном са иранским колегом Мухамедом Џавадом Зарифом о ситуацији са Свеобухватним акционим планом о иранском нуклеарном програму, саопштио је руски МИП. "Шефови спољнополитичких ресора су разговарали о проблему билатералне сарадње, заменили су мишљења о низу актуелних питања из међународне и регионалне агенде са акцентом на ситуацију око Заједничког свеобухватног акционог плана о иранском нуклеарном програму, као и о припреми Петог каспијског самита", наводи се у саопштењу. Раније је заменик министра иностраних послова Ирана Абас Аракчи изјавио да ће Техеран у наредним недељама изаћи из нуклеарног споразума. Према речима Аракчија, Европа треба да убеди Иранце да је привржена очувању Свеобухватног акционог плана о иранском нуклеарном програму. 22:44Српско-руски окршај у Шпанији: "Подмладили су екипу, чека нас тежак посао" 22:31Од Рачка до Ирака: Имају ли САД неког новог Колина Пауела и за приче о "руској инвазији" 22:25Руска војска добила модернизоване ракетне лансере "Солнцепек" 22:14Реч "Божић" забранити у ЕУ: Опасна препорука која је повучена на дораду 22:03Мозгалица посвађала људе на интернету: Како 29 - 1 може да буде 30? /видео/ 22:01Командант Сергеј – прорадила левица која је донела огромну радост Србији /видео/ 22:00Ранг листа најмоћнијих: Русија међу пет азијских сила 21:55Медији: Пекари у Црној Гори тражиће да хлеб поскупи до 40 одсто 21:44Пентагон: Амерички авион није представљао претњу путничком авиону Русије 21:38Опасна провокација: Заставе Албаније и ОВК у Северној Митровици 21:25Немачки медији: Три опасности по "Северни ток 2" и улога Вашингтона 21:21Путин и Бајден ће разговарати путем специјално заштићене видео везе 21:20Армија западних изасланика нагрнула на Балкан: Приштина би да ускочи у босански воз 21:10Шта се деси када се прода традиција од 130 година: "Кога занима Србија – Хрватска у Мадриду?" 21:09Даница Грујичић: Огорчена сам /видео/ 21:05Шта се о омикрону зна у Хрватској: Откривен код особе која је прележала корону и вакцинисала се


Насловна/Србија/Шуме багремова подигли ђаци ДОК у Ибарској долини цветају јорговани чија су прва стабла по наредби српског краља Уроша засађена пре седам векова у знак љубави према будућој супрузи и краљици, француској принцези Јелени Анжујској, у исто време у долини Засељске реке у атару пожешке општине баш ових дана цвета на хиљаде стабала багрема. Док у Ибарској долини миришу јорговани, долина Засељске реке и читаво подручје беле се као у сред зиме, а ројеви пчела праве пријатну буку. Старији мештани Засеља су мало знали о романтичној љубави српског краља и француске принцезе Јелене од пре шест векова, али памте како је пре 60 година настала њихова долина багремова. Прве саднице овог листопадног дрвета у села Засеље и Калениће донели су ђаци који су похађали осмогодишњу школу у селу Глумчу надомак Пожеге. Наиме, уз помоћ стручњака тадашње шумске управе ђаци су сакупљали багремово семе, одгајили велике расаднике и њима пошумили голети брда Страмац, села Миљаковину, Отањ и Честобродицу. За велики труд горани су добијали по нарамак садница да носе кућама, па су тако пошумљени и многи ерозивни терени по читавом Засељу, а багрем се проширио и у околна села. Долина Засељске реке ипак је посебна прича. На подручју речне котлине, на дужини од око 2,5 километра, ових дана смештено је скоро хиљаду кошница са пчелињим друштвима. Багрем добро меди, па се на белим цветовима у крошњама багремова чује брујање милиона пчела које пуне кошнице. Власници ових покретних пчелињака рачунају да се само у долини Засељске реке сакупи десетине тона багремовог меда. Корист имају пчелари, али и мештани јер пчеле истовремено опраше стотине хектара малињака и другог воћа. ОПАМЕТИЛИ СЕ И МЕШТАНИ ДОК су сваког пролећа пчелари из косјерићких и пожешкх села досељавали кошнице у Засељску реку, мештани су били задовољни што им пчеле опрашују малињаке. Сад су и сами почели да се баве пчеларством,за почетак помало, али уче од колега дошљака. Ту око Засељске реке мање пчелињаке већ имају Миливоје Пантић, Милорад Станић и Радољуб Ракић, али ове године, кад багрем изузетно добро меди, прошириће се и њихови пчелињаци. Т. ПАУНОВИЋ, Новости.рс багремовашума деца ђаци пчеле ПРЕДАВАЊЕ ДВА ВЕКА ЗАТИРАЊА ПОЛИТИЧКИХ ПРОТИВНИКА- Народни музеј Крушевац, 13. 05. 2018 (видео)


Где да останете в Бангкок: Бест Ареас & Хотелс, 2018 Бангкок се развио око реке Цхао Пхраиа и наставља да буде дуга, текућа језгра града. Многи градски луксузни хотели налазе се уз ријеку, нудећи својим гостима мирне погледе на ријеку. Град је прилично распрострањен али добро повезан са Метро-ом и његовим БТС системом Скитраин. Подручја Сиама и Ратцхапрасонга су језгра туристичког Бангкока, дом палаче, храмова и музеја. Сукхумвит Роад је једна од главних артерија у Бангкоку, а уједно је и дом за трговачке центре који су препуни свих врста трговина, од попуста до луксузних. Подручје на и око Кхао Сан Роад је дуго било језгро градске бацкпацкер сцене, са великим инвентаром хостела и смештаја у буџету. Окрузи Банг Рак и Сатхорн углавном су испуњени корпоративним небодерима, али њихово не-туристичко мјесто значи да постоје добре хотелске вриједности. Посетиоци Бангкока треба да имају на уму да су трошкови у Тајланду прилично ниски и то се односи на смештај. На врху скале, хотели с пет звјездица могу бити осигурани за мање од 200 долара по ноћи, а собе за прорачун се могу наћи за мање од 20 долара. Већина градских луксузних хотела налази се уз ријеку Цхао Пхраиа, са својим прекрасним погледом и промјењивом парадом човјечанства и пловила. Хотел & Товерс Роиал Орцхид Схератон је прави хотел на обали мора, са одличним базеном и разноврсним понудама за водене спортове. Хотел има чак и свој брод, који вас води преко ријеке и до станице Скитраин. Хотел Схангри-Ла, Бангкок је такође на реци и нуди познати азијски стил, луксуз и услугу. Ту је базен уз ријеку и луксузни спа. Отель Сиам Кемпински Бангкок находитса также в близост до реке и радом с центром Сиам Парагон. Кемпински озбиљно задивљујући тропски базенски комплекс један је од најбољих у граду. Отель Бангкок Марриотт Сукхумвит находитса в отеле Сукхумвит Роад . Одмаралиште има широк спектар садржаја са пет звездица и прекрасан инфинити базен на крову, и ставља вас у близину легендарних трговачких центара. Где да остану за најбољу вредност За најбољу вредност, хотели у окрузима Банг Рак и Сатхорн су одличне могућности јер је подручје популарније за пословне зграде него за туристе. Отель Сатхорн Виста, Бангкок - Марриотт Екецутиве Апартментс составлает идеальниј пример. Ова нова некретнина има велику, дугорочну клијентелу, али и за краткорочне туристе. Има неколико ресторана, пуну теретану и прекрасан базен и вањску палубу. Отель Еастин Гранд Хотел Сатхорн также располагает бассејном базена с бассејном, а составлает станциу Скитраин. Одмах поред Сукхумвит Роад у Лумпхини, хотел Мусе Бангкок Лангсуан, колекција МГаллери је високо оцењена, изузетно елегантна, изузетно популарна и изненађујуће јефтина. Овај бутик хотел има и ресторан на крову. Традиционално, област Кхао Сан Роад је епицентар буџетског смјештаја у Бангкоку и то је и данас тачно. Данг Дерм Хотел на Кхао Сан Роад има чисте, простране собе и заиста леп базен на крову и спа центар. Ако сте на буџету, али желите да останете на обали, пробајте ибис Бангкок Риверсиде. Аццор хотелски ланац, Ибис некретнине су увек чисте и добро управљане. Локација поред реке налази се у близини трајектне и БТС станице, а њена локација мало јужније од главног туристичког подручја доноси вам врло ниске цене. Кратка шетња удаљена од вреве Кхао Сан Роад, кућа Диамонд још увијек вас ставља на пјешачку удаљеност од палаче, храмова и других незаобилазних разгледавања. Хотел је познат и по томе што служи одличну храну у свом ресторану. Отель ибис Бангкок Сатхорн предлагает чистие, компактние номера и бесплатниј Ви-Фи. В Бангкок у Силому је одлична опција за романтични одмор. Налази се на Нортх Сатхорн Роаду, а собе и апартмани имају модеран дизајн. Постоји кул базен на крову и неколико ресторана. Тхе хотел Вхатевер / Вхеневер цонциерге сервице може да направи савршен романтични одмор. Тхе Ст. Регис Бангкок има легендарну услугу и луксуз, али по повољној цени. Све собе и апартмани долазе са услугом Ст. Регис Бутлер, врхунац који мора бити распакивање / паковање вашег пртљага од стране вашег батлера. Ради лакшег сналажења, то је одмах поред БТС Скитраин-а. За старо-школску атмосферу у имању испуњеном антиквитетима, пробајте Сиам. Луксузни хотел смјештен је на три бујна акра, точно на ријеци Цхао Пхраиа . Романтична, приватна вечера крстарења по рестаурираној баржама за рижу је само једна од посебно курираних активности које хотел нуди својим гостима. Пенинсула Бангкок има флоту од четири луксузна трајекта која су доступна на захтев, а локација на обали је популарна за парове. Својим врло ниским цијенама, они с романтичном агендом могу надоградити на један од хотела Гранд Делуке Суитес с прекрасним погледом на ријеку и градске линије. Пенинсула Спа нуди пакет за масажу парова, а они који желе веллнесс могу се придружити класи јоге изласка сунца на полуострву, која се одржава поред текуће реке. © Copyright 2021. All rights reserved. Где да останете в Бангкок: Бест Ареас & Хотелс, 2018


Становништво Шамца је имало удјела у Посавској буни проте Стевана Аврамовића из Орашја, а нарочито мјештани села Обудовац, Баткуша, Брвник, Доња и Горња Слатина, Тишина и Црквина. Након што је, у октобру 1858 године, буна крваво угушена, масовно су страдали становници тих села. Забиљежено је и да је 1879 године данашњи град имао 242 куће и 955 становника. Фебруара 1883 године град је добио пошту и телеграф, а 1885 године и основну школу.


text: 9. јул (9.7.) је 190. дан године по грегоријанском календару (191. у преступној години). До краја године има још 175 дана. Догађаји 1386 — У бици код Земпаха савез швајцарских кантона потукао је знатно надмоћнију војску Леополда III Хабзбурга. Ова битка забележена је у историји ратовања као прва победа пешадије над коњицом. 1519 — Шпански конкистадор Ернан Кортес искрцао се на обалу Мексичког залива, где је основао град Веракруз и почео освајање Мексика које је завршио 1521. године уништењем царства Астека. 1609 — Цар Светог римског царства Рудолф II, да би придобио чешке протестанте, издао је повељу о слободи вероисповести у Чешкој. 1686 — Формирана је Аугсбуршка алијанса између немачко-римског цара Леополда I, Шпаније, Шведске, Холандије и Саксоније против француског краља Луја XIV. 1701 — Битка код Карпија између аустријских и француских снага. Прва битка у Рату за шпанско наслеђе и аустријска победа. 1746 — Француска флота је стигла на територију Пондишери у Индији, која је потом постала француски посед. Враћена је Индији 1954. 1762 — Абдицирао је руски цар Петар III Фјодорович Романов, неколико месеци по преузимању престола. Цар је потом ухапшен и убијен по наредби његове супруге, будуће царице Катарине II Алексејевне, познате као Катарина Велика. 1810 — Наполеон Бонапарта анектирао је Холандију. 1816 — На Конгресу у Тукуману проглашена је независност Уједињених провинција Рио де ла Плате (Аргентина) од Шпаније. 1877 — Одржан је први тениски турнир у Вимблдону. 1913 — Победом српске војске над бугарским трупама завршена је битка на Брегалници у Другом балканском рату. Битка је почела 30. јуна када су бугарске трупе без објаве рата напале српску и грчку војску у Македонији, дотадашње савезнике у борби против Турске. 1922 — Амерички пливач, касније филмски глумац („Тарзан“) Џони Вајсмилер постао је први пливач који је за мање од једне минуте (58,6 секунди) препливао 100 m. 1940 — Поморска Битка код Калабрије. 1944 — Америчке снаге у Другом светском рату заузеле острво Сајпан у Пацифику, једну од највећих војно-поморских база Јапана. 1944 — Британске и канадске трупе преузеле су од Немаца у Другом светском рату град Каен у Нормандији, након жестоког бомбардовања и једномесечних битака. 1960 — Совјетски лидер Никита Хрушчов упозорио је САД да не интервенишу против Кубе, јер ће у том случају СССР подржати кубански народ. 1963 — Потписан је споразум о формирању Федерације Малезије, у чији састав су ушли Малаја, Сингапур, Саравак и Северни Борнео. Две године касније Сингапур је иступио из Малезије. 1971 — Последња америчка база у Вијетнаму предата је трупама Јужног Вијетнама. 1993 — Користећи генетичку методу ДНК фингерпринтинга британски научници идентификовали су посмртне остатке руског цара Николаја II Романова и чланова његове породице, који су убијени у лето 1918. у Јекатеринбургу. 1996 — Русија је наставила офанзиву на чеченске сепаратисте, пошто је Борис Јељцин поново изабран за председника. 1997 — Боксер тешке категорије Мајк Тајсон кажњен је забраном бављења спортом на годину дана и новчаном казном од три милиона долара зато што је током меча за светског шампиона у тешкој категорији 28. јуна, противника, Ивандера Холифилда, угризао за ухо. 2001 — Апелациони суд у Сантјагу суспендовао је процес против бившег чилеанског диктатора Аугуста Пиночеа прогласивши га ментално неспособним. Пиноче је ухапшен 1998. у Лондону због злочина почињених у Чилеу након доласка на власт војним ударом 1973. 2003 — Србија и Црна Гора примљене су у пуноправно чланство Групе држава за борбу против корупције (-{Group of States against Corruption - GRECO}-). 2006 — Завршено светско првенство у фудбалу и то у Немачкој, победом Италије над селекцијом Француске. 2011 — Јужни Судан, одвојивши се од Судана, постао самостална држава. 2015 — Угашен Радио Б92 Рођења 1578 — Фердинанд II, цар Светог римског царства (1619—1637). (прем. 1637) 1834 — Јан Неруда, чешки новинар, писац и песник. (прем. 1891) 1911 — Џон Арчибалд Вилер, амерички теоријски физичар. (прем. 2008) 1914 — Вили Штоф, источнонемачки политичар, председник (1973—1976) и премијер Источне Немачке (1964—1973 и 1976—1989). (прем. 1999) 1922 — Драгутин Добричанин, српски глумац. (прем. 1988) 1925 — Борислав Станковић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер, дугогодишњи генерални секретар ФИБА. (прем. 2020) 1926 — Бен Рој Мотелсон, дански нуклеарни физичар, добитник Нобелове награде за физику (1975). (прем. 2022) 1928 — Федерико Бамонтес, шпански бициклиста. (прем. 2023) 1938 — Брајан Денехи, амерички глумац, продуцент и редитељ. (прем. 2020) 1939 — Слободан Станишић, српски писац. 1942 — Ричард Раундтри, амерички глумац. (прем. 2023) 1946 — Бон Скот, аустралијски музичар, најпознатији као певач групе -{AC/DC}-. (прем. 1980) 1950 — Адријано Паната, италијански тенисер. 1951 — Крис Купер, амерички глумац. 1951 — Предраг Милосављевић, српски музичар, најпознатији као члан групе Галија. 1953 — Бранко Јеринић, српски глумац. 1955 — Џими Смитс, амерички глумац. 1956 — Том Хенкс, амерички глумац, редитељ и продуцент. 1957 — Кели Макгилис, америчка глумица. 1962 — Никола Чутурило, српски музичар. 1963 — Звонимир Ђукић Ђуле, српски музичар, најпознатији као оснивач, певач и гитариста групе -{Van Gogh}-. 1964 — Ђанлука Вијали, италијански фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2023) 1964 — Кортни Лав, америчка музичарка и глумица. 1966 — Зоран Терзић, српски одбојкаш и одбојкашки тренер. 1967 — Јордан Лечков, бугарски фудбалер. 1968 — Паоло ди Канио, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1974 — Никола Ђуричко, српски глумац и ТВ водитељ. 1974 — Никола Шарчевић, шведско-српски музичар, најпознатији као басиста и певач групе -{Millencolin}-. 1975 — Џек Вајт, амерички музичар и музички продуцент. 1976 — Никола Јестратијевић, српски кошаркаш. 1978 — Кара Гаучер, америчка атлетичарка (тркачица на дуге стазе). 1985 — Мирза Бегић, словеначки кошаркаш. 1985 — Ешли Јанг, енглески фудбалер. 1991 — Ивана Дудић, српска глумица и мађионичарка. 1992 — Тони Катић, хрватски кошаркаш. 1994 — Џордан Мики, амерички кошаркаш. 1995 — Марко Јанковић, српски фудбалер. 1995 — Андреја Стевановић, српски кошаркаш. Смрти 1441 — Јан ван Ајк, фламански сликар. (рођ. отприлике 1390) 1654 — Фердинанд IV, краљ Чешке (1646—54) и Угарске (1647—54). (рођ. 1633) 1746 — Филип V, краљ Шпаније (1700-24 и 1724-46). (рођ. 1683) 1797 — Едмунд Берк, британски државник, политички теоретичар и филозоф. (рођ. 1729) 1850 — Закари Тејлор, амерички генерал, 12. Председник САД (1849—50). (рођ. 1784) 1856 — Амедео Авогадро, италијански физичар и хемичар. (рођ. 1776) 1932 — Кинг Кемп Џилет, амерички проналазач, оснивач компаније Џилет. (рођ. 1855) 1941 — Божидар Аџија, југословенски политичар. (рођ. 1890) Отокар Кершовани, новинар и револуционар (рођ. 1902) 1971 — Мара Ђорђевић-Малагурски, буњевачко-српска књижевница и етнограф. (рођ. 1894) 1974 — Ерл Ворен, амерички политичар и правник, 30. гувернер Калифорније (1943—53), 14. председник Врховног суда САД (1953—69). (рођ. 1891) 1989 — Федор Никић, српски историограф. (рођ. 1899) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Преподобног Давида Празник иконе Тихфинске Празник иконе Одигитрије Празник Богородичине иконе Лидске Референце


text: Немушти језик је у народним приповеткама језик са којим се људи могу споразумевати са свим живим бићима. Причу под именом Немушти језик Вук Стефановић Караџић је објавио у збирци Српске народне приповетке 1853. године. Како пише у предговору књиге, ову причу приповиједао му је и писао 1829. године у Земунскоме лазарету Грујо Механџић из Сентомаша (Србобрана), који није аутор приповетке, већ му је само препричао. Радња Једног дана док је чобанин чувао овце у шуми избио је шумски пожар у коме је он видео змију коју је окружила ватра и пружио јој штап како би је спасио. Тад му змија каже да је однесе код њеног оца који је Змијски цар и да ће му он дати шта год он пожели. Тада му она каже да треба да тражи њеном оцу знање немуштог језика као награду и да не пристаје ни на шта друго пошто то њен отац неће тек тако да му да. На крају се упорност чобанина исплатила и Змијски цар пристаје да му пренесе знање немуштог језика, али га упозорава да ће умрети ако икоме открије ту тајну. Након повратка свом стаду легао је испод дрвета и слушао језик природе и шта говоре животиње, дрвеће, трава... Тад је чуо и два гаврана који су стали на дрво испод кога је он легао како причају о чобанину и како би се он обогатио кад би знао да на месту где лежи има закопано много злата. Чобан онда одлази код свог господара и преноси му то они одлазе и ископавају доста злата које му господар поклања јер је био поштен и говори чобанину да сагради себи кућу и скући се што чобанин и уради. Тако чобанин постаје велики газда и ствара породицу. И поред изазова да жени открије своју тајну ипак се уздржао од тога. Референце Спољашње везе Народне умотворине, Немушти језик Словенска митологија Народна књижевност Вук Стефановић Караџић


музика мог срца. оранге мачићи 7366590 Пси мачке света. наранџасто маче. Лепота. 7366590 Мачићи су забавне, забавне, урнебесне и разиграни кућни љубимци. Животиње прати човека у многим миленијума. Мачке морају бити у регистар лекова. Тапет 7366590: Животиње живе на Земљи стотинама милиона година. Личност. Гингер Цат. AmbientCat. Мачићи су уздизање, изненађење и ублажити. Кућни љубимци нас спасити од депресије. Оранге Цат. једна од најпопуларнијих раса мачака. Медицинске могућности предивних мачака су добро познати од давнина. Фауне богиња шума и поља. Планета животиња - Позадине животиње. Киттен позадине. Позадине: 1024 x 1024 1024 x 768 1080 x 960 1152 x 864 1200 x 1024 1280 x 1024 1280 x 720 1280 x 768 1280 x 800 1280 x 854 1280 x 960 1334 x 750 1360 x 768 1366 x 768 1440 x 1280 1440 x 900 1600 x 1200 1680 x 1050 1920 x 1080 1920 x 1200 2048 x 1536 2048 x 2048 2160 x 1920 2880 x 2560 320 x 240 400 x 240 480 x 320 480 x 360 600 x 800 640 x 480 720 x 720 800 x 1003 800 x 480 800 x 600 800 x 853 960 x 640 960 x 720 960 x 800 960 x 854 Мачићи су инвестиције које вам плаћају дневне дивиденде. Ред Цат оличење сунцу, топлину и радост романтичну. Ако волите мачке, ви ћете волети Маине Цоон, јер је већина попут мачке мачка. Мачке не само помоћи да се створи угодну атмосферу у кући, али и да се носи са стресним ситуацијама. љубимац у нашој кући чини наш живот радостан и срећнији. Мачке су веома древне, мистична животиње; Мачке су врло паметне, лепе и независни животиње са изванредном интуиције, која је још увек мистерија за научнике. Избор мачета мора бити третиран ништа мање пажљиво од избора вашег новог аутомобила Црвено-косе мачка је савршен ремек и неки знак среће. Мачићи су прави витамина радости. Невероватно мачка је романтична део куће живота, а она је увек третира као члана породице. Дигитал Пхотограпхи туре - Фине Арт Пхотограпхи галерије. Дигитални онлине медији, Веб Арт галерија - дигитална фотографија 7366590: Преде беаутифул цат омогућава да се опустите, лечи нервни систем, ослобађа напетости, депресије и отклањања стреса.


ФИНО ТКАЊЕ: СРБИЈА У ДУБОКИМ ВОДАМА - нова књига Зорана М. Мандића ускоро излази из штампе у издању "Заветина"


text: 1977. је била проста година. Догађаји Јануар 7. јануар — Настала је Повеља 77. 18. јануар — У авионској несрећи близу Сарајева погинуо је председник владе СФР Југославије Џемал Биједић. 19. јануар — Пао је снег у Мајамију, Флорида, једини пут у историји. 20. јануар — Џими Картер је наследио Џералда Форда на месту председника САД. Фебруар 16. фебруар — Алија Сиротановић, вишеструки ударник, добио Заставу 750 ("Фићу") на поклон у Крагујевцу. Март 4. март — У разорном земљотресу у Румунији с епицентром у источним Карпатима, погинуло око 1570 људи. 27. март — У најтежем удесу у историји ваздухопловства, погинула су 583 од 644 путника и члана посаде када су се два "боинга 747", холандске компаније КЛМ и америчке Пан-Ам, сударила на писти аеродрома Тенерифе на Канарским острвима. Април 7. април — Фракција црвене армије убила је немачког савезног тужиоца и његовог шофера на семафору у Карлсруеу. 8. април — Објављен је први албум групе -{The Clash}-. 22. април — Оптичко влакно је први пут употребљено за пренос телефонског саобраћаја. 26. април — Отворена њујоршка дискотека "Студио 54". Мај 1. мај — У пуцњави и паници на првомајском окупљању у Истанбулу, погинуле су 34 особе. 15. мај — Свечано отворен "Центар Сава". 25. мај — У САД је одржана премијера филма Звездани ратови. Јун 5. јун — На Сејшелима присталице премијера Франца Алберта Ренеа државним ударом су сврнуле председника Џејмса Менкама и увеле просовјетски једнопартијски режим. 15. јун — Одржани први демократски избори у Шпанији након Франкове смрти. 15. јун — У Београду су одржани прелиминарни састанци земаља потписница Хелсиншког споразума из 1975. 27. јун — Џибути је добио независност. Јул 5. јул — У Пакистану је извршен војни удар којим је генерал Мохамад Зија ул Хак збацио с власти премијера Зулфикара Али Бута. 8. јул — Чланак у албанским новинама индиректно осуђује кинеску политику — знаци раздора две земље после 17 година. 13. јул — Због распада електро-система, Њујорк 25 сати без струје — нереди, пљачке, Август 10. август — Ухваћен је серијски убица Давид Берковиц. 15. август — У Врњачкој Бањи је отворен први Фестивал филмског сценарија. 15. август — У склопу пројекта СЕТИ ухваћен Wow! сигнал. 16. август — Умро је Елвис Пресли. 20. август — Лансиран Војаџер 2. 28. август — Концерт код Хајдучке чесме (музички догађај): Бијело дугме је одржало концерт код Хајдучке чесме, на београдском Кошутњаку. Септембар 3. септембар — У продају је пуштен рачунар Commodore PET. 5. септембар — Лансиран Војаџер I, након кратког одлагања. 5. септембар — Фракција црвене армије је киднаповала председника Удружења послодаваца (убивши тројицу полицајаца и возача), и затражила ослобађање затворених другова. 6. септембар — У Јужној Африци, полиција је на смрт претукла Стива Бика. Октобар Новембар 22. новембар — Англо-француски путнички авион Конкорд почео редован саобраћај између Европе и Америке. Децембар Датум непознат Википедија:Непознат датум — Основана југословенска забавњачка група "Рокери с Мораву“. Групу основао Борис Бизетић, а поред њега у групи су били Звонко Миленковић, Бане Анђеловић, и Бранко Јанковић. Википедија:Непознат датум — Почела је масовна производња првог правог личног рачунара, Apple II. Рођења Јануар 1. јануар — Дона Арес, босанскохерцеговачка певачица (прем. 2017) 1. јануар — Хасан Салихамиџић, босанскохерцеговачки фудбалер 8. јануар — Амбер Бенсон, америчка глумица, редитељка, списатељица и продуценткиња 9. јануар — Скуни Пен, амерички кошаркаш 13. јануар — Орландо Блум, енглески глумац 14. јануар — Хуан Пабло Раба, колумбијски глумац 19. јануар — Нада Шаргин, српска глумица 21. јануар — Фил Невил, енглески фудбалер и фудбалски тренер 23. јануар — Вељко Петковић, српски одбојкаш 24. јануар — Андрија Герић, српски одбојкаш 24. јануар — Мишел Хунцикер, швајцарско-италијанска ТВ водитељка, глумица, модел и певачица 25. јануар — Стефан Миленковић, српски виолиниста 25. јануар — Наташа Миљковић, српска новинарка и ТВ водитељка 26. јануар — Винс Картер, амерички кошаркаш 31. јануар — Кери Вошингтон, америчка глумица Фебруар 2. фебруар — Шакира, колумбијска музичарка и играчица 3. фебруар — Деди Јанки, порторикански музичар, музички продуцент и глумац 4. фебруар — Гавин Дегро, амерички музичар 5. фебруар — Иван Ђурђевић, српски фудбалер и фудбалски тренер 11. фебруар — Мајк Шинода, амерички музичар и музички продуцент 13. фебруар — Иван Дудић, српски фудбалер 13. фебруар — Михајло Пјановић, српски фудбалер 14. фебруар — Кадел Еванс, аустралијски бициклиста 15. фебруар — Миленко Аћимовић, словеначки фудбалер 19. фебруар — Ђанлука Замброта, италијански фудбалер и фудбалски тренер 20. фебруар — Стефон Марбери, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер 21. фебруар — Стив Франсис, амерички кошаркаш 24. фебруар — Флојд Мејведер мл., амерички боксер 24. фебруар — Перица Огњеновић, српски фудбалер и фудбалски тренер 27. фебруар — Гога Секулић, српска певачица Март 2. март — Крис Мартин, енглески музичар, члан групе -{Coldplay}- 3. март — Нинослав Марјановић, српски кошаркаш 6. март — Јоргос Карагунис, грчки фудбалер 8. март — Џејмс ван дер Бик, амерички глумац 10. март — Робин Тик, амерички музичар и музички продуцент 11. март — Стефан Арсенијевић, српски редитељ 16. март — Моника Круз, шпанска глумица и плесачица 17. март — Тамар Бракстон, америчка музичарка и глумица 18. март — Вили Сањол, француски фудбалер и фудбалски тренер 24. март — Дарко Спалевић, српски фудбалер 24. март — Џесика Частејн, америчка глумица 26. март — Имер Алију, македонски политичар Април 2. април — Мајкл Фасбендер, ирски глумац 5. април — Јонатан Ерлих, израелски тенисер 10. април — Кристијано Занети, италијански фудбалер и фудбалски тренер 11. април — Римантас Каукенас, литвански кошаркаш 13. април — Тадеј Ваљавец, словеначки бициклиста 14. април — Миливоје Ћирковић, српски фудбалер 14. април — Роб Макелхени, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент 14. април — Сара Мишел Гелар, америчка глумица 15. април — Дејан Милојевић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 16. април — Фредрик Јунгберг, шведски фудбалер и фудбалски тренер 17. април — Горан Друлић, српски фудбалер 17. април — Фредерик Магле, дански композитор, оргуљаш и пијаниста 23. април — Кал Пен, амерички глумац и политичар 23. април — Џон Сина, амерички рвач, глумац и репер 24. април — Вања Милачић, српска глумица Мај 7. мај — Владимир Ивић, српски фудбалер и фудбалски тренер 8. мај — Теодорос Папалукас, грчки кошаркаш 8. мај — Хуан Игнасио Санчез, аргентинско-шпански кошаркаш 9. мај — Марек Јанкуловски, чешки фудбалер 10. мај — Ник Хајдфелд, немачки аутомобилиста, возач Формуле 1 13. мај — Саманта Мортон, енглеска глумица 16. мај — Миливоје Витакић, српски фудбалер 16. мај — Мелани Лински, новозеландска глумица 17. мај — Пабло Прихиони, аргентински кошаркаш и кошаркашки тренер 19. мај — Мануел Алмунија, шпански фудбалски голман 22. мај — Жан-Кристоф Перо, француски бициклиста 24. мај — Јелена Ђокић, српска глумица 26. мај — Лука Тони, италијански фудбалер 29. мај — Масимо Амброзини, италијански фудбалер 29. мај — Слободан Тркуља, српски музичар 30. мај — Сабина Вајрача, босанскохерцеговачко-америчка редитељка, сценаристкиња и продуценткиња Јун 1. јун — Сара Вејн Калис, америчка глумица 1. јун — Данијела Харис, америчка глумица и редитељка 1. јун — Предраг Шупут, српски кошаркаш 2. јун — Закари Квинто, амерички глумац и продуцент 7. јун — Ивана Јордан, српска певачица 8. јун — Канје Вест, амерички музичар, музички продуцент, модни дизајнер и предузетник 9. јун — Предраг Стојаковић, српски кошаркаш 12. јун — Предраг Матерић, српски кошаркаш 20. јун — Гордан Гиричек, хрватски кошаркаш 23. јун — Џејсон Мраз, амерички музичар 25. јун — Фернанда Лима, бразилска глумица, модел и ТВ водитељка 27. јун — Раул Гонзалез, шпански фудбалер 29. јун — Зулејка Робинсон, енглеска глумица Јул 1. јул — Веселин Петровић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 1. јул — Лив Тајлер, америчка глумица и модел 5. јул — Никола Кифер, немачки тенисер 6. јул — Макс Мирни, белоруски тенисер 8. јул — Кристијан Абијати, италијански фудбалски голман 8. јул — Мајло Вентимилија, амерички глумац, редитељ и продуцент 10. јул — Чуетел Еџиофор, енглески глумац, певач, редитељ и сценариста 13. јул — Ешли Скот, америчка глумица и модел 17. јул — Тифани Тејлор, амерички еротски фото-модел 18. јул — Александар Морозевич, руски шахиста 18. јул — Кели Рајли, енглеска глумица 24. јул — Оливера Јевтић, српска атлетичарка (трчање на велике удаљености) 26. јул — Ребека Сент Џејмс, аустралијска музичарка, глумица и књижевница 27. јул — Џонатан Рис Мајерс, ирски глумац 28. јул — Емануел Ђинобили, аргентински кошаркаш 29. јул — Кимани Френд, јамајкански кошаркаш 30. јул — Бутси Торнтон, амерички кошаркаш Август 2. август — Едвард Ферлонг, амерички глумац 3. август — Том Брејди, играч америчког фудбала 3. август — Милан Обрадовић, српски фудбалер и фудбалски тренер 3. август — Оскар Переиро, шпански бициклиста 5. август — Гордан Кичић, српски глумац, продуцент, сценариста, редитељ и ТВ водитељ 12. август — Ива Мајоли, хрватска тенисерка 12. август — Ајс Нигрутин, српски хип хоп музичар 17. август — Тијери Анри, француски фудбалер и фудбалски тренер 17. август — Тарја Турунен, финска музичарка 19. август — Шон Стоунрук, италијанско-амерички кошаркаш 21. август — Вељко Пауновић, српски фудбалер и фудбалски тренер 23. август — Јелена Розга, хрватска певачица 24. август — Џон Грин, амерички писац, влогер и продуцент 24. август — Денилсон, бразилски фудбалер 24. август — Роберт Енке, немачки фудбалски голман (прем. 2009) 27. август — Деко, бразилско-португалски фудбалер 28. август — Тодор Гечевски, македонски кошаркаш Септембар 1. септембар — Давид Албелда, шпански фудбалер 3. септембар — Улоф Мелберг, шведски фудбалер и фудбалски тренер 4. септембар — Ненад Миросављевић, српски фудбалер 11. септембар — Џони Бакланд, енглески музичар, најпознатији као гитариста групе -{Coldplay}- 11. септембар — Лудакрис, амерички хип-хоп музичар и глумац 12. септембар — Никола Малбаша, српски фудбалер 12. септембар — -{2 Chainz}-, амерички хип хоп музичар 13. септембар — Фиона Епл, америчка музичарка 15. септембар — Катерина Мурино, италијанска глумица 15. септембар — Џејсон Тери, амерички кошаркаш 15. септембар — Том Харди, енглески глумац 20. септембар — Радиша Илић, српски фудбалски голман 25. септембар — Риналдо Ночентини, италијански бициклиста 27. септембар — Јово Станојевић, српски кошаркаш Октобар 7. октобар — Ива Штрљић, српска глумица 13. октобар — Антонио ди Натале, италијански фудбалер 13. октобар — Пол Пирс, амерички кошаркаш 14. октобар — Зоран Бановић, црногорски фудбалски голман 15. октобар — Давид Трезеге, француски фудбалер 16. октобар — Џон Мејер, амерички музичар и музички продуцент 17. октобар — Андре Вилас-Боас, португалски фудбалски тренер 17. октобар — Биљана Топић, српска атлетичарка (троскок) 18. октобар — Терел Макинтајер, амерички кошаркаш 19. октобар — Џејсон Рајтман, америчко-канадски режисер, сценариста и продуцент Новембар 3. новембар — Арија Ђовани, америчка порнографска глумица и модел 6. новембар — Душан Кецман, српски кошаркаш 10. новембар — Британи Марфи, америчка глумица и музичарка (прем. 2009) 11. новембар — Манише, португалски фудбалер 12. новембар — Пол Хенли, аустралијски тенисер 16. новембар — Меги Џиленхол, америчка глумица 21. новембар — Мајкл Батист, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер 22. новембар — Керем Гонлум, турски кошаркаш 24. новембар — Давор Бобић Москри, српски хип-хоп музичар (прем. 2005) 25. новембар — Гиљермо Кањас, аргентински тенисер 26. новембар — Иван Басо, италијански бициклиста 28. новембар — Фабио Гросо, италијански фудбалер и фудбалски тренер 30. новембар — Оливије Шенфелдер, француски уметнички клизач Децембар 1. децембар — Бред Делсон, амерички музичар и музички продуцент, члан групе -{Linkin Park}- 3. децембар — Адам Малиш, пољски ски скакач 3. децембар — Ксенија Пајчин, српска певачица, плесачица и модел (прем. 2010) 8. децембар — Матјас Схунартс, белгијски глумац, филмски продуцент и графити уметник 17. децембар — Арно Клеман, француски тенисер 19. децембар — Хорхе Гарбахоса, шпански кошаркаш 21. децембар — Емануел Макрон, француски политичар и економиста, председник Француске 22. децембар — Ненад Лалатовић, српски фудбалер и фудбалски тренер 30. децембар — Саша Илић, српски фудбалер 30. децембар — Александар Ћирић, српски ватерполиста 31. децембар — -{PSY}-, јужнокорејски музичар и музички продуцент Смрти Јануар 14. јануар — Ентони Идн, британски политичар 18. јануар — Џемал Биједић, југословенски политичар Јун 16. јун — Вернер фон Браун, немачки инжењер (* 1912) Јул 2. јул — Владимир Набоков, руски књижевник (* 1899) Август 3. август — Макариос III, кипарски архиепископ и председник (* 1913) 16. август — Елвис Пресли, амерички музичар (* 1935) Септембар 16. септембар — Марија Калас оперска дива (* 1923) Новембар 18. новембар — Курт фон Шушниг, аустријски политичар (* 1897) 30. новембар — Милош Црњански, српски књижевник (* 1893) Децембар 5. децембар — Александар Васиљевски, маршал Совјетског Савеза (* 1895) 25. децембар — Чарли Чаплин, енглески глумац Нобелове награде Физика — Филип Ворен Андерсон, Сер Невил Франсис Мот и Џон Хазбрук ван Влек Хемија — Иља Пригогин Медицина — Роже Гијмен, Ендру В. Шали и Розалин Јалоу Књижевност — Висенте Алеисандре Мир — Амнести интернашонал (УК) Економија — Бертил Улин (Шведска), Џејмс Мид (УК) Литература 1970-е 71977


ДАН - Трифуновић прозвао Биковића: Боље да си код Вучића повео Алека Болдвина, него Џони Депа / Фото: MONDO/STEFAN STOJANOVIĆ/GORAN SIVAČKI 24/10/2021 u 22:06 h Дио јавности осудио је изјаву глумца, наводећи да позива на убиство предсједника Србије Српски глумац Сергеј Трифуновић јавно је прозвао млађег колегу Милоша Биковића због недавног доласка Џонија Депа у Београд. Наиме, Трифуновић је искористио трагичну ситуацију која се догодила у Холивуду када је Алек Болдвин највјероватније из нехата убио директорку фотографије Халину Хачинс и ранио редитеља Џоела Соузу на сету филма који тренутно снимају. - Сад стварно остаје питање зашто Биковић није одвео Алека Болдвина код шефа, а не несрећног Џонија Депа- написао је Биковић. - Смијаћеш се, али ускоро треба да радим нешто са Стивеном Болдвином. Само још не причамо јавно - одговорио му је Биковић, на шта се надовезао Сергеј: - Надам се да циља као буразер. Ја лијепо кажем да је су Биковић и Шапић тројански коњи, а ви једете го*на - написао је Трифуновић у опису своје објаве. Трифуновићеве објаве нису баш сви схватили као шалу због чега су га неки осудили да позива на убиство предсједника Србије Александра Вучића, док су га други бранили уз образложење да је већ свима добро познат његов смисао за шалу. СЕРГЕЈ ТРИФУНОВИЋАЛЕК БОЛДВИНЏОНИ ДЕП АЛЕКСАНДАР ВУЧИЋ 18. maj 2022 06:58


А мртав је већ неко време


Почиње Европско јуниорско првенство у пливању


Quote: зашто би ико очекивао да му ја стварам услове за нешто? Видим да си и ти "схватио да немаш два живота", и очигледно мислиш да је чисто губљење времена проводити живот у Србији и као Србин. Зато те "охрабрујем" (речено речником данас популарним у либералној Европи) да нас што прије ослободиш обавезе да се бринемо о теби и да ти "стварамо услове", и да пронађеш себи мјесто тамо гдје ће нека друга држава да те воли и брине се о теби. Види шта ти ко "нуди", па одлучи. Пошто елементарни патриотизам сматраш мазохизмом, мислим да ћеш се савршено уклопити у модерне трендове било гдје да одеш. ПС. све ове дјевојке које си навео су рођене или одрасле од малих ногу у тим земљама, па аутоматски и имају њихово држављанство. Значи, припада им прије него стотинама хиљада наших гастарбајтера. И ту постоји фундаментална разлика од мољакања по мађарским шалтерима да ти дају њихов пасош, иако можда никад ниси ни био у Мађарској, али ти је ето ћале или деда рођен 1941.-1944. и неком срећом избјегао бацање под лед.


source: fineweb

text: Олег МАТВЕЈЧЕВ Мит 3. “Синоубица” Постоји још једна Иванова “жртва”, о којој знају сви, од малих до великих. Подробности убиства свог сина од стране Ивана Грозног распрострањено је у тиражима од хиљаде примерака од стране уметника и писаца. Отац мита о “синоубиству” је био високорангирани језуита, папски легат Антониј Посевин. Њему припада и ауторство политичких интрига, у резултату којих се римокатолички Рим надао у помоћ пољско-литванско-швдске интервенције и постављања Русије на колена и користећи се њеним тешким положајем, принуђивање Ивана да потчини Руску Православну Цркву папском престолу. Међутим, цар је повео своју дипломатску игру и успео је да искористи Посевина приликом потписивања мира са Пољском, избегавајући притом уступке у религиозном спору са Римом. Премда историчари и представљају Јам-Запољски споразум као озбиљан пораз Русије, треба рећи да је старањима папског легата практично Пољска добила назад само свој сопствени град Полоцк, који је Грозни преотео од Сигизмунда 1563. године. После потписивања мира Иван је чак одбио да разматра са Посевином питање о уједињењу цркви – он то није ни обећао. Пропаст римокатоличке авантуре учинила је да Посевин постане лични непријатељ Иванов. Поред тога, језуита је стигао у Москву неколико месеци после смрти царевића и није могао бити сведок произашлих догађаја. Што се тиче истинских разлога произашлог, то је смрт наследника престола изазвала праву конфузију и неслагање савременика и спорове код историчара. Било је много верзија смрти царевића, но, у свакој од њих, као главни доказ служиле су речи “можда”, “највероватније”, вероватно”, “уколико је”... Но, традиционална верзија гласи овако: једном је цар зашао у синовљеве одаје и видео његову трудну жену, непрописно обучену: било је топло и она је уместо три мајице, носила само једну. Цар је почео да туче невесту, а син је бранио. Тада је Грозни нанео смртоносни ударац сину по глави. Но, и у овој верзији може се видети низ нелогичности: “Сведоци” су збуњени. Једни говоре да је принцеза носила због врућине само једну хаљину, од три како је прописано. Зар може бити тога у новембру? Поготово што је жена у то време имала потпуно право да у својим одајама шета у само једној мајици, која је служила као кућни одев. Други аутор говори да је разлог био одсуство стезника, што је, наводно, и довело Ивана (који је случајно срео невесту у “унутрашњим одајама дворца”) до беса. Та верзија је апсолутно непоуздана, ако ништа друго, бар због тога што би цару било веома тешко срести принцезу “одевену непрописно” и то још у унутрашњим одајама. А по осталим дворским палатама чак и потпуно одевене даме тадашњев високог друштва, нису се шетале слободно. За сваког члана царске породице градиле су се посебне виле, које су биле повезане са другим деловима дворца доста хладним ходницима у зимско време. У таквој одељеној палати је и живела породица царевића. Распоред живота царице Јелене је био исти такав као и код других познатих дама тог века: после јутарњег богослужења она се упућивала у своје одаје и бавила се ручним радом са својом послугом. Познате жене су живеле под кључем. Проводећи дане у својим собицама, оне се нису смеле показивати људима и чак поставши удатим женама, нису смеле изаћи без дозволе мужа, па тако ни у цркву, а на сваки њихов корак мотриле су немилосрдно слуге-чувари. Просторије познатих жена налазиле су се у дубини куће, куда је водио посебан улаз, а кључ од улаза се непрекидно налазио код мужа у џепу. На женску половину куле није могао проникнути никакав мушкарац, макар он био и најближи рођак. На тај начин, принцеза Јелена се налазила на женској половини одељене куле, чији је улаз увек затворен, а кључ се налазио код мужа у џепу. Она одатле може изаћи само уз дозволу супруга и у пратњи многобројних слуга и слушкиња, који су се највероватније бринули и о пристојности одеће. Поред тога, Јелена је била трудна и тешко је могла остати без присмотре. Испада да је једина могућност да цар сретне невесту у полуодевеном стању, било да поломи закључана врата до собарица и да растера бојарке и женску послугу. Но, таква чињеница у животу Ивановом препуном догодовштина, није забележена. Но, ако није било убиства, од чега је умро царевић? Царевић Иван је умро од болести, о чему постоје сачувана и нека документована сведочанства. Жак Маржерет је писао: “Шире се гласине да је старијег (сина) он (цар) убио сопственом руком, што је било другачије, јер, иако га је он ударио крајем жезла... и он је био рањен од ударца, он није умро због тога, већ неко време касније, путујући у богомољу”. На примеру ове фразе ми можемо видети колико се лажна верзија, популарна међу странцима захваљујући “лакој” руци Посевина, преплиће са истином о смрти царевића од болести за време путовања у богомољу. Поред тога, трајање болести се одужило на десет дана, од 9 до 19. новембра 1581. године. Каква је то била болест? У Архангелском сабору Московског Кремља 1963. године су отворене четири гробнице: Ивана Грозног, царевића Ивана, цара Фјодора Ивановића и војсковође Скопина-Шујског. Приликом испитивања костију била је проверена верзија о тровању Грозног. Научници су открили да је садржај арсена, најполуранијег отрова у историји човечанства, отприлике једнак у сва четири скелета и да не прелази норме. Но, у костима цара Ивана и царевића Ивана Ивановића, откривено је постојање живе које вишеструко премашује нормалну границу. Колико је случајна та подударност? На жалост, о болести царевића је познато само то да је трајала десет дана. Место смрти наследника – Александровска слобода која се налази северно од Москве. Може се претпоставити да је, пошто се осећао лоше, царевић кренуо у Белозерски манастир да би тамо пред смрт примио монашки постриг. Јасно је да, кад се решио на тако далек пут, он није могао лежати без свести са повређеном лобањом. У супротном случају, царевића би постригли на месту, но, током пута је наступило погоршање стања болесника и стигавши до Александровске слободе наследник је легао на смртну постељу и скончао од “грознице”. Мит 4. “Иван-многоженац” Практично сви историчари и књижевници који су писали о Грозном, не могу заобићи тамну страну теме његовог супружанског живота. И ту на сцену ступају злогласних седам жена Ивана Грозног, које су се појавиле у болесној уобразиљи западних мемоариста који су се начитали бајки о Плавој Бради и који су такође памтили о реалним, трагично окончаним судбинама неколико жена енглеског краља Хенрија VIII. Јеремија Горсеј, који је много година проживео у Русији, није се устезао да запише међу царске жене и “Наталију Булгакову, кћер кнеза Фјодора Булгакова, главног војводе човека који је стекао велико поверење и и искуство у рату. Ускоро је тај велможа био обезглављен а његова кћер је после годину дана пострижена у монахиње”. Међутим, таква дама у стварности уопште није постојала. То исто се може поновити и за неке друге “жене” Иванове. У својим “Путовањима по светим местима руским” А.Н. Муравјев указује тачан број Иванових жена. Описујући Вазнесењски манастир – место последњег упокојења Великих кнегиња и руских царица, он говори: “Поред мајке Грозног су четири његове супруге...”. Наравно, четири супруге такође није мало. Но, као прво, није их било седам. А као друго, трећа супруга царева, Марфа Собакина, је тешко оболела још као невеста и умрла је недељу дана после венчања, тако да није ни постала царска жена. Да би се утврдила ова чињеница, била је створена специјална комисија и на основу њених закључака, цар је касније добио дозволу за четврти брак. По православном обичају, није се дозвољавало женити се више од три пута. Мит 5. “Разарање немачке слободе” Цар је 1580. године повео још једну акцију која је означила крај благостања немачке слободе. То се такође користи за још један пропагандни напад на Грозног. Померански историчар, пастор Одерборн, описује тај догађај у мрачним и крвавим тоновима: цар, оба његова сина, опричници, сви су у црним одеждама, у поноћ су упали и мирну слободу која је спавала, убијали невине становнике, силовали жене, резали језике, чупали нокте, бушили људе ужареним копљима, спаљивали, давили, пљачкали. Међутим, историчар Валишевски сматра да су подаци лутеранског пастора апсолутно неистинити. Овде треба додати да је Одербон писао своје пашквиле у Немачкој, није био очевидац догађаја и осећао је према Ивану изразиту нетрпељивост због тога што цар није хтео да подржи протестанте у њиховој борби са католичким Римом. Потпуно другачије тај догађај описује Француз Жан Маржерет, који је много година проживео у Русији: “Ливонци, који су били заробљени и доведени у Москву, који су исповедали протестантску веру, добивши два храма унутар града Москве, вршили су тамо јавну службу; но, на крају крајева, због њихове гордости и сујете речени храмови... су били порушени и све њихове куће су биле разорене. И премда су они током зиме били истерани голи, као од мајке рођени, они нису могли кривити никога за то осим себе, јер ... они су се понашали толико уображено, њихови манири су били толико надмени, а њихова одећа – толико раскошна, да су их могли заменити за принчеве и принцезе... Главну зараду им је давало право да могу да продају вотку, мед и друге напитке, на шта су они додавали не 10%, него 100%, што изгледа невероватно али је истинито”. Сличне податке наводи и трговац из Немачке, из града Љубека, не просто очевидац, него учесник догађаја. Он саопштава да, иако је било наређено да се само конфискује њихова имовина, извршиоци су ипак примењивали и бич, тако да је и он добио порцију. Међутим, као и Маржерет, трговац није говорио ни о убиствима, ни о силовањима, ни о мучењима. Но, у чему је кривица Ливонаца, који су у једном часу лишени својих имања и зараде? Немац Хенрик Штаден, који није осећао љубав према Русији, саопштава да је Русима забрањено да тргују вотком и та производња се сматра код њих великом срамотом, док је цар дозволио странцима да у свом дворишту држе казан и тргују алкохолом, јер “инострани војници – Пољаци, Немци, Литванци,... по својој природи воле да се опијају”. Ту фразу можемо допунити речима језуите и члана папског посланства Паола Компање: “Закон забрањује да се продаје вотка у јавним кафанама, јер би то поспешило ширење пијанства”. На тај начин постаје јасно да су ливонски пресељеници, добивши право да производе и продају вотку својим сународницима, злоупотребили своје привилегије и “почели да развраћају у својим кафанама Русе”. Ма колико се вређали плаћени агитатори Стефана Баторија и њихови савремени адепти, чињеница је чињеница: ливонци су нарушили московско законодавство и кажњени су како закон налаже. Михалон Литвин је писао да “у Москви нигде нема таверне, а ако се и нађе у неког домаћина нека капљица вина, то се читав његов дом разара, послуга и суседи који живе у тој улици се кажњавају, а сам домаћин иде на доживотну робију... Тако док се Московљани уздржавају од пијанства, њихов град обилује разним мајсторима који нам шаљу дрвено посуђе... седла, копља, накит и различита оружја, пљачкају од нас злато”. Наравно, цар се узнемирио када је сазнао да у немачкој слободи повезују његове поданике. Но, није било никаквих безакоња, кажњавало се у складу са законом, чији се основни постулати приводе код Михалона Литвина: куће злочинаца су разрушене, имовина конфискована, послуга и суседи су кажњени бичевањем; и чак је било учињено и снисхођење – ливонци нису затворени на доживотну робију, као што је прописано законом, него су само исељени изван града и дозвољено им је да тамо граде куће и цркве. Као што се види из горе приведених чињеница, фигура Ивана Грозног је била веома демонизована, иако је, наравно, за време владавине Ивана Грозног било тамних страница, но, тешко је наћи било шта необично што би излазило изван оквира политичке културе и обичаја тог времена. И иза очигледно искривљеног лика Грозног, многи истраживачи не примећују позитивне стране владавине Ивана Грозног. А њих такође има велики број. При Ивану се Русија дигла са колена и раширила плећа од Балтика до Сибира. Приликом ступања на престо Иван је наследио 2,8 милиона квадратних километара, а у резултату његове владавине државна територија се увећала скоро удупло – до 5,4 милиона квадратних километара, нешто више од целокупног остатка Европе. За то исто време становништво је нарасло за 30-50% и износило је 10-12 милиона људи. Грозни се венчао на царство и примио титулу цара, једнаку императорској. Такво стање ствари озаконио је Васељенски Патријарх и други јерарси Источне Цркве, који су у Ивану видели јединог заштитника Православне вере. При Ивану су коначно уништени остаци феудалне раздробљености, а без тога, питање да ли би Русија преживела Време смутње. Управо при Ивану IV су били одржани црквени сабори 1547, 1549, 1551, 1553 и 1562. године, који су поставили темеље црквене изградње Русије. У периоду владавине тог цара канонизовано је 39 руских светитеља, док је укупно пре њега (за шест векова хришћанства у Русији!) било прослављено свега 22 светитеља. По наређењу Ивана Грозног било је саграђено више од 40 камених цркви украшених златним куполама. Цар је основао 60 манастира, подаривши им куполе и украсе, а такође је за њих прилагао новчана средства. Иван IV под именoм Парфениja Jуродивог, написаo je Канон и молитву архангелу Михаилу, назвавши га управо именом Грозног Анђела. Канон подвлачи свештени страх који исходи од архангела, он је овде описан као “грозни и смртоносни”. Цар Иван је писао и стихире о којима су се веома високо изразили познаваоци наше древне писмености.


text: ||Овај чланак не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен. Мустафа-пашина џамија је џамија коју је у Скопљу саградио 1492. године Мустафа-паша, везир султана Бајазита II и Селима I на двору Османског царства. Евлија Челебија, један од најзначајнијих путописаца из периода Османског царства, је забележио у својим путописима да је у оквиру Мустафа-пашине џамије у Скопљу постојала и медреса. Спољашње везе[уреди]


text: Још једном, мој слатки и поштовани колега Тесдо Хвала вам на фемд порно игри вашој породици и изузетно цењеном савету Фемдом Порно Игре И психијатри расправљају о овом чуду од када су први пут играли фемд порно игру, Џон је скренуо пажњу на везу између зависности од супстанци које желе алкохол или дрогу и проблеме са прекомерним ангажовањем у пријатном и често неизбежном понашању жеља за храном за куповину и секс К који су аргументи за то 1979 Брзина Светлости 760 Атомски Број 16 5 1979 2Нд Сесс Брзина Светлости 1316 Сумпор Женски Порно Игра 47 1981 Брзина Светлости 63 Сумпора 1 Брзина Светлости 179 Десет епизода сезоне # 1 "Гаме оф Тхронес" биле су бесплатне као витамин А ДВД сет и Блу-Радиате Пацкаге 6.марта 2012. године. Пакет пакета укључује додатну позадину и иза сцене, али не и избрисане сцене, јер је готово у потпуности искоришћен оквир за темперамент број један. Пакет типесет продао је око 350.000 примерака у првој седмици након фрее-а, највећи број један је ВОРКВЕЕК ДВД бруто приход свих времена за Ассоциате ин Нурсинг ХБО Серију, А Фемдом Порн Гамес серија је поставила ХБО серијску траку за интегер-Довнлоад Гросс Ревенуе., У новембру 2012. године објављен је колекционарски пакет који комбинује ДВД и Блу-Радиате верзије прве сезоне са првом епизодом моллифи 2. Сет укључује Папиер за штампу из Индије у облику тартарског јајета.


Додик: Залажем се за стабилну БиХ и РС која ће бити видљива