text: 1984. је била преступна година. Догађаји Јануар 1. јануар — Брунеј постаје независна држава. 10. јануар — САД и Ватикан успостављају потпуне дипломатске везе. 24. јануар — У продају је стављен Епл Макинтош, први рачунар широке потрошње који је имао графичко сучеље и рачунарског миша, уместо тада стандардног текстуалног сучеља. Фебруар 7. фебруар — Амерички космонаут Брус Макендлес током мисије свемирског брода „Чаленџер“ постао први човек који је прошетао свемиром користећи јединицу за маневрисање космонаута. 8. фебруар — У Сарајеву отворене Зимске олимпијске игре. 13. фебруар — Константин Черњенко је наследио преминулог Јурија Андропова на месту генералног секретара Комунистичке партије Совјетског Савеза. 26. фебруар — Америчке трупе напуштају Бејрут. Март 6. март — Започиње штрајк рудара у Уједињеном Краљевству који ће трајати годину дана. Април 4. април — Амерички председник Роналд Реган позвао на међународну забрану хемијског оружја. 20. април — Милиција врши рацију у једном приватном стану у Београду док је говорио Милован Ђилас, у оквиру Отвореног универзитета. Милиција хапси 28 присутних особа. Сутрадан су сви пуштени на слободу, али почетком маја су приведени шесторица: Миодраг Милић, Владимир Мијановић, Павлушко Имшировић, Милан Николић, Драгомир Олујић и Гордан Јовановић. Ускоро и Радомир Радовић је пронађен мртав. Мај 5. мај — Шведска група „Хериз“ побеђује на Песми Евровизије. 8. мај — Совјетски олимпијски комитет одлучио је да бојкотује Олимпијске игре у Лос Анђелесу, оптуживши владу САД за кршење Олимпијске повеље. 15. мај — Веселин Ђурановић изабран за председника Председништва СФРЈ. Јун 30. јун — Џон Тарнер постаје седамнаести премијер Канаде. Јул 28. јул — Отворене летње олимпијске игре у Лос Анђелесу. Август 4. август — Афричка република Горња Волта мења име у Буркина Фасо. 11. август — Амерички председник Роналд Реган, за време тестирања звука за интервју у једној радио станици је рекао „Моји драги Американци, задовољан сам што могу да вам кажем да сам данас потписао закон који ће ставити Русију ван закона. Почињемо са бомбардовањем за пет минута.” 21. август — У Манили демонстрација 500.000 особа против режима Фердинанда Маркоса. Септембар 17. септембар — Емитована је прва епизода анимиране серије Трансформерси. 26. септембар — Уједињено Краљевство и Кина су потписале споразум о повратку Хонгконга Кини 1997. године. Октобар 3. - 17. октобар — Одржава се шаховски турнир у Тилбургу, Холандија. Побеђује Ентони Мајлс. Новембар 6. новембар — Роналд Реган побеђује на америчким председничким изборима. Децембар 3. децембар — У граду Бопал у Индији око 4.500 људи умрло, 500 ослепело, а 50.000 отровано гасом исцурелим из фабрике пестицида „Јунион карбајд“. 19. децембар — Британски и кинески премијери Маргарет Тачер и Џао Цијанг потписали су у Пекингу споразум према којем Хонгконг од 1. јула 1997, после 99 година британске управе, прелази под суверенитет Кине. Датум непознат Википедија:Непознат датум — Од глади умире милион људи у Етиопији. Википедија:Непознат датум — Слободан Милошевић изабран за председника Градског комитета Савеза комуниста Београда. Рођења Јануар 1. јануар — Саша Загорац, словеначки кошаркаш 1. јануар — Фернандо Сан Еметерио, шпански кошаркаш 3. јануар — Хајко Шафарцик, немачки кошаркаш 4. јануар — Жарко Ракочевић, црногорски кошаркаш 8. јануар — Ким Џонг Ун, политичар и председник Северне Кореје 11. јануар — Марко Перовић, српски фудбалер 16. јануар — Пјер Боја, камерунски фудбалер 17. јануар — Калвин Харис, шкотски музичар, музички продуцент и ди-џеј 18. јануар — Оливер Стевић, српски кошаркаш 20. јануар — Малек Џазири, туниски тенисер 20. јануар — Карим Хаџи, туниски фудбалер 21. јануар — Дејан Миловановић, српски фудбалер 23. јануар — Драган Мрђа, српски фудбалер 23. јануар — Арјен Робен, холандски фудбалер 24. јануар — Јотам Халперин, израелски кошаркаш 25. јануар — Робињо, бразилски фудбалер 25. јануар — Штефан Кислинг, немачки фудбалер 26. јануар — Антонио Рукавина, српски фудбалер 28. јануар — Андре Игодала, амерички кошаркаш Фебруар 1. фебруар — Дарен Флечер, шкотски фудбалер 8. фебруар — Панајотис Василопулос, грчки кошаркаш 10. фебруар — Заза Пачулија, грузијски кошаркаш 12. фебруар — Бојан Остојић, српски фудбалер 16. фебруар — Милош Димитријевић, српски фудбалер 17. фебруар — Марћин Гортат, пољски кошаркаш 21. фебруар — Еразем Лорбек, словеначки кошаркаш 21. фебруар — Андреас Сепи, италијански тенисер 22. фебруар — Џамар Вилсон, америчко-фински кошаркаш 22. фебруар — Бранислав Ивановић, српски фудбалер 26. фебруар — Емануел Адебајор, тогоански фудбалер 27. фебруар — Џејмс Огастин, амерички кошаркаш 28. фебруар — Каролина Куркова, чешки модел и глумица Март 1. март — Бошко Јанковић, српски фудбалер 4. март — Норберт Хошњански, мађарски ватерполиста 5. март — Гијом Оаро, француски фудбалер 5. март — Бранко Цветковић, српски кошаркаш 7. март — Матје Фламини, француски фудбалер 8. март — Саша Вујачић, словеначки кошаркаш 8. март — Виктор Сада, шпански кошаркаш 10. март — Оливија Вајлд, америчка глумица 12. март — Џејми Александер, америчка глумица 13. март — Стив Дарси, белгијски тенисер 15. март — Костас Василијадис, грчки кошаркаш 15. март — Владимир Јовановић, српски кошаркашки тренер 16. март — Александар Рашић, српски кошаркаш 18. март — Раџив Рам, амерички тенисер 20. март — Фернандо Торес, шпански фудбалер 21. март — Таренс Кинси, амерички кошаркаш 24. март — Крис Бош, амерички кошаркаш 24. март — Ифеани Емегхара, нигеријски фудбалер 24. март — Филип Печнер, немачки тенисер 26. март — Силвија Недељковић, српска певачица 26. март — Тијана Стајшић, српски модел, Мис Југославије (2002) 29. март — Хуан Монако, аргентински тенисер 30. март — Марио Анчић, хрватски тенисер 30. март — Саманта Стосур, аустралијска тенисерка 31. март — Дамир Микец, српски стрелац Април 2. април — Енгин Атсур, турски кошаркаш 5. април — Дејан Келхар, словеначки фудбалер 6. април — Ламонт Хамилтон, амерички кошаркаш 11. април — Никола Карабатић, француски рукометаш 16. април — Клер Фој, енглеска глумица 18. април — Америка Ферера, америчка глумица, продуценткиња и редитељка 19. април — Станислава Копривица, српска редитељка, драматуршкиња и сценаристкиња 22. април — Бријен Бенсон, америчка порнографска глумица 29. април — Паулијус Јанкунас, литвански кошаркаш Мај 2. мај — Табо Сефолоша, швајцарски кошаркаш 5. мај — Јелена Пудар, српска певачица, најпознатија као чланица групе Неверне бебе 6. мај — Оливер Лафајет, америчко-хрватски кошаркаш 11. мај — Андрес Инијеста, шпански фудбалер 14. мај — Оли Мерс, енглески музичар, глумац и телевизијски водитељ 14. мај — Марк Закерберг, амерички програмер и предузетник јеврејског порекла 16. мај — Ненад Хераковић, српски глумац 22. мај — Зоран Рендулић, српски фудбалер 23. мај — Уго Алмеида, португалски фудбалер 25. мај — Карла Кокс, чешка порнографска глумица 25. мај — Унур Бирна Вилхјаулмсдоутир, исландска глумица и модел, најпознатија као Мис Исланда и Мис света (2005) 26. мај — Тијана Кондић, српска глумица 27. мај — Блејк Ејхерн, амерички кошаркаш 29. мај — Кармело Ентони, амерички кошаркаш 31. мај — Нејт Робинсон, амерички кошаркаш 31. мај — Милорад Чавић, српски пливач Јун 2. јун — Миле Илић, српски кошаркаш 4. јун — Милко Бјелица, српско-црногорски кошаркаш 5. јун — Андрија Кузмановић, српски глумац 8. јун — Миа Борисављевић, српска певачица 8. јун — Хавијер Маскерано, аргентински фудбалер 10. јун — Иван Раденовић, српски кошаркаш 11. јун — Млађан Јановић, црногорски ватерполиста 11. јун — Ненад Мишановић, српски кошаркаш 12. јун — Бруно Соријано, шпански фудбалер 19. јун — Пол Дејно, амерички глумац, редитељ, сценариста, продуцент и музичар 22. јун — Јанко Типсаревић, српски тенисер 23. јун — Дафи, велшка музичарка и глумица 24. јун — Џеј Џеј Редик, амерички кошаркаш 26. јун — Хосе Хуан Бареа, порторикански кошаркаш 26. јун — Дерон Вилијамс, амерички кошаркаш 26. јун — Индила, француска музичарка 26. јун — Обри Плаза, америчка глумица, комичарка, продуценткиња, редитељка и сценаристкиња 27. јун — Клои Кардашијан, амерички модел 30. јун — Иван Кољевић, црногорски кошаркаш Јул 2. јул — Џони Вир, амерички клизач 6. јул — Жанг Хао, кинески клизач 11. јул — Танит Белбин, канадска клизачица 11. јул — Рејчел Тејлор, аустралијска глумица и модел 14. јул — Самир Ханданович, словеначки фудбалски голман 18. јул — Џамон Гордон, амерички кошаркаш 19. јул — Адам Морисон, амерички кошаркаш 20. јул — Наташа Којић, српска певачица 21. јул — Владимир Веременко, белоруски кошаркаш 21. јул — Пол Дејвис, амерички кошаркаш 22. јул — Стјуарт Даунинг, енглески фудбалер 23. јул — Валтер Гаргано, уругвајски фудбалер 25. јул — Лукас Маврокефалидис, грчки кошаркаш 27. јул — Тејлор Шилинг, америчка глумица 28. јул — Џон Дејвид Вошингтон, амерички глумац 31. јул — Бранислав Лалић, српски музичар Август 1. август — Младен Божовић, црногорски фудбалски голман 1. август — Бастијан Швајнштајгер, немачки фудбалер 5. август — Никола Росић, српски одбојкаш 6. август — Маја Огњеновић, српска одбојкашица 7. август — Стратос Перпероглу, грчки кошаркаш 10. август — Донтеј Дрејпер, америчко-хрватски кошаркаш 12. август — Шерон Симпсон, јамајканска атлетичарка 13. август — Аљона Бондаренко, украјинска тенисерка 13. август — Нико Крањчар, хрватски фудбалер 14. август — Ева Бирнерова, чешка тенисерка 14. август — Иван Жигерановић, српски кошаркаш 14. август — Ђорђо Кјелини, италијански фудбалер 14. август — Робин Седерлинг, шведски тенисер 18. август — Душан Баста, српски фудбалер 19. август — Алесандро Матри, италијански фудбалер 23. август — Андреана Чекић, српско-црногорска певачица 23. август — Глен Џонсон, енглески фудбалер 24. август — Чарли Вилануева, доминиканско-амерички кошаркаш 27. август — Натали Диздар, хрватска музичарка 27. август — Сули Мунтари, гански фудбалер 28. август — Паула Фернандес, бразилска музичарка 31. август — Марко Банић, хрватски кошаркаш Септембар 4. септембар — Камила Бордонаба, аргентинска глумица, музичарка, плесачица и редитељка 4. септембар — Деметрис Николс, амерички кошаркаш 5. септембар — Анабела Волис, енглеска глумица 7. септембар — Вера Звонарјова, руска тенисерка 8. септембар — Радован Вујовић, српски глумац 12. септембар — Анастасија Буђић, српски модел 15. септембар — Никола Васић, српски кошаркаш 15. септембар — Принц Хари, војвода од Сасекса, други син принца Чарлса и принцезе Дајане 16. септембар — Душан Ђурић, шведски фудбалер 19. септембар — Антанас Кавалијаускас, литвански кошаркаш 20. септембар — Брајан Жубер, француски клизач 22. септембар — Тијаго Силва, бразилски фудбалер 22. септембар — Лора Вандерворт, канадска глумица 24. септембар — Боби Браун, амерички кошаркаш 27. септембар — Ваутер Вејлант, белгијски бициклиста (прем. 2011) 27. септембар — Аврил Лавињ, канадска музичарка и глумица 28. септембар — Матје Валбуена, француски фудбалер 28. септембар — Мелоди Торнтон, америчка певачица 29. септембар — Лиса Гормли, аустралијанска глумица 30. септембар — Немања Рнић, српски фудбалер Октобар 2. октобар — Марион Бартоли, француска тенисерка 3. октобар — Ешли Симпсон, америчка музичарка и глумица 4. октобар — Јелена Катина, руска музичарка 6. октобар — Владан Вукосављевић, српски кошаркаш 15. октобар — Асмир Колашинац, српски бацач кугле 15. октобар — Милош Трифуновић, српски фудбалер 18. октобар — Линдси Вон, америчка алпска скијашица 18. октобар — Фрида Пинто, индијска глумица и модел 18. октобар — Есперанза Сполдинг, америчка музичарка 22. октобар — Алекс Марић, аустралијски кошаркаш 23. октобар — Изабел Гулар, бразилски модел 23. октобар — Анђелка Прпић, српска глумица и ТВ водитељка 24. октобар — Антон Гавел, словачко-немачки кошаркаш 25. октобар — Кејти Пери, америчка музичарка и глумица 26. октобар — Саша Коен, америчка клизачица у уметничком клизању 27. октобар — Кели Озборн, енглеска музичарка и глумица 27. октобар — Данијел Субашић, хрватски фудбалски голман 28. октобар — Фин Витрок, амерички глумац и сценариста 28. октобар — Обафеми Мартинс, нигеријски фудбалер Новембар 1. новембар — Милош Красић, српски фудбалер 1. новембар — Савио Оливеира до Вале, бразилски фудбалер 1. новембар — Наталија Тена, енглеска глумица и музичарка 2. новембар — Анастасија Карпова, руска певачица 5. новембар — Лука Жорић, хрватски кошаркаш 7. новембар — Лана Јурчевић, хрватска певачица 9. новембар — Делта Гудрем, аустралијска музичарка и глумица 9. новембар — Сузана Ћебић, српска одбојкашица 10. новембар — Кендрик Перкинс, амерички кошаркаш 14. новембар — Винченцо Нибали, италијански бициклиста 14. новембар — Марија Шерифовић, српска певачица 15. новембар — Катарина Булатовић, црногорска рукометашица 16. новембар — Џема Аткинсон, енглеска глумица и модел 16. новембар — Ана Вучковић Денчић, српска списатељица, новинарка и сценаристкиња 19. новембар — Линдси Елингсон, амерички модел 19. новембар — Дамир Кахриман, српски фудбалски голман 21. новембар — Џена Малон, америчка глумица, музичарка и фотографкиња 22. новембар — Скарлет Џохансон, америчка глумица 25. новембар — Гаспар Улије, француски глумац (прем. 2022) 28. новембар — Ендру Богут, аустралијски кошаркаш 28. новембар — Мери Елизабет Винстед, америчка глумица и певачица 30. новембар — Најџел де Јонг, холандски фудбалер 30. новембар — Алан Хатон, шкотски фудбалер Децембар 1. децембар — Алексис Роудс, аустралијска бициклисткиња 5. децембар — Роко Лени Укић, хрватски кошаркаш 7. децембар — Петар Бенчина, српски глумац 7. децембар — Роберт Кубица, пољски аутомобилиста, возач Формуле 1 8. децембар — Дастин Браун, јамајканско-немачки тенисер 10. децембар — Ромео Травис, америчко-македонски кошаркаш 11. децембар — Лејтон Бејнс, енглески фудбалер 11. децембар — Сандра Ечеверија, мексичка глумица, певачица и модел 12. децембар — Данијел Агер, дански фудбалер 13. децембар — Санти Казорла, шпански фудбалер 15. децембар — Мартин Шкртел, словачки фудбалер 16. децембар — Тео Џејмс, енглески глумац 22. децембар — Бејсхантер, шведски певач, музички продуцент и ди-џеј 25. децембар — Милош Нинковић, српски фудбалер 25. децембар — Џесика Ориглиасо, аустралијска музичарка, најпознатија као чланица дуа -{The Veronicas}- 27. децембар — Енвер Аливодић, српски фудбалер 27. децембар — Жил Симон, француски тенисер 30. децембар — Андра Деј, америчка музичарка и глумица 30. децембар — Миленко Себић, српски стрелац 30. децембар — Леброн Џејмс, амерички кошаркаш Смрти Јануар 9. јануар — Ахмед Секу Туре, гвинејски државник (* 1922) 20. јануар — Џони Вајсмилер, амерички глумац (* 1904) 20. јануар — Јован Милићевић, српски историчар (* 1927) Фебруар 9. фебруар — Јуриј Андропов, совјетски политичар (* 1914) 12. фебруар — Хулио Кортасар, аргентински књижевник (* 1914) 21. фебруар — Михаил Шолохов, руски књижевник (* 1905) Март 26. март — Ахмед Секу Туре, гвинејски државник (* 1922) 26. март — Бранко Ћопић, српски књижевник (* 1915) Април 5. април — Артур Харис, британски маршал 17. април — Марк Кларк, амерички генерал 25. април — Дејвид Кенеди, син Роберта Ф. Кенедија (* 1955) Јун 11. јун — Енрико Берлингвер, италијански политичар. (* 1922) 25. јун — Мишел Фуко, француски филозоф (* 1926) Јул 27. јул — Џејмс Мејсон, енглески глумац (* 1909) Август 13. август — Тигран Петросјан, јерменски шахиста и бивши шампион свет у шаху (* 17. јун — 1929) Август 5. август — Ричард Бартон, велшки глумац 25. август — Труман Капоте, амерички књижевник 28. август — Мохамед Нагиб, египатски генерал и политичар Април 16. август — Душко Радовић, српски писац и новинар (* 1922) Септембар 14. септембар — Џенет Гејнор, америчка глумица (* 1906) Октобар 20. октобар — Пол Дирак, швајцарски и енглески физичар (* 1902) 21. октобар — Франсоа Трифо, француски режисер (* 1932) 31. октобар — Индира Ганди, премијер Индије (* 1917) Децембар 20. децембар — Дмитриј Устинов, совјетски политичар 28. децембар — Сем Пекинпо, амерички филмски редитељ и сценариста (* 1925) Нобелове награде Физика — Карло Рубија и Симон ван дер Мер Хемија — Роберт Врус Мерифилд Медицина — Нилс К. Јерне, Џорџ Ј. Ф. Колер и Цезар Милстајн Књижевност — Јарослав Сајферт Мир — Десмонд Туту Економија — Ричард Стон 1984. Хиљаду деветсто осамдесет четврта 1980-е 81984


Научни истраживач говори о својој вери | Интервју ЈЕЗИК Сесото (Лесото) Сетсвана азербејџански азербејџански (латинично писмо) албански амхарски арапски африканс бемба бугарски вијетнамски грузијски грчки дански еве енглески естонски зулу илоко индонежански исландски италијански кинески кантонски (поједностављени) кинески кантонски (традиционални) кинески мандарински (поједностављени) кинески мандарински (традиционални) киргиски кирунди кињаруанда корејски коса лингала литвански македонски малгашки малтешки мађарски мјанмарски немачки норвешки панџапски португалски пољски румунски руски свахили себуано сепеди силози синхалески словачки словеначки српски (латиница) српски (ћирилица) тагалог тај тви тигриња турски украјински фински француски хебрејски хилигаино холандски хрватски цонга чева чешки читонга шведски шона шпански јапански јерменски ИНТЕРВЈУ | ФРЕДЕРИК ДИМУЛЕН Више од десет година, Фредерик Димулен се бави истраживањем у области фармације на Универзитету у Генту, у Белгији. Раније је био атеиста, али онда се уверио да је Бог све створио. Пробудите се! је разговарао са Фредериком — који је сада Јеховин сведок — о његовом научном раду и његовој вери. Да ли сте одгајани у религиозној породици? Да. Моја мајка је била католик. Међутим, када сам читао о крсташким ратовима и инквизицији, религија ми се смучила и нисам више ништа желео да имам с њом. Такође сам читао о нехришћанским религијама и схватио да ни оне нису ништа боље. Када сам имао 14 година, дошао сам до закључка да исквареност у религијама доказује да Бог не постоји. Зато сам, учећи о теорији еволуције у школи, закључио да су за настанак живота заслужни само природни процеси. Како сте се заинтересовали за науку? Када сам имао седам година, добио сам микроскоп и он је постао моја омиљена играчка. Помоћу њега сам посматрао инсекте попут лептира и дивио им се. Када сте почели да се занимате за порекло живота? Када сам имао 22 године, упознао сам једну научницу која је била Јеховин сведок. Она је веровала да је Бог створио живот. То ми је било веома чудно. Мислио сам да ћу лако доказати да је њена вера бесмислена. Али на моје изненађење, она је имала логичне одговоре на моја питања. Због тога сам постао знатижељан да чујем шта кажу људи који верују у Бога. Неколико месеци касније, упознао сам још једног Сведока који је био добро упућен у медицину. Када је желео да ми објасни у шта верује, саслушао сам га, јер сам хтео да му покажем да је у заблуди. Да ли сте му доказали да није у праву? Нисам. Почео сам да истражујем теорије о настанку живота. Изненадио сам се када сам сазнао да неки уважени научници кажу да су чак и најједноставније ћелије толико сложене да није могуће да су настале на земљи. Неки међу њима сматрају да су такве ћелије потекле из свемира. Постоји много неслагања када је реч о пореклу живота. Да ли се научници у нечему ипак слажу? Занимљиво је што се многи од њих слажу да су природни процеси на неки начин довели до тога да живот настане из неживе материје. Запитао сам се: ’Ако не могу да објасне како је живот могао настати без Створитеља, зашто су толико сигурни у то?‘ Почео сам да истражујем шта Библија каже о пореклу живота. До каквог сте закључка дошли? Проучавајући Библију, све више сам увиђао да је оно што пише у њој истина. На пример, научници су тек недавно пронашли доказе у прилог томе да је свемир имао почетак. А у првом стиху Библије, већ око 3 500 година, стоји: „У почетку створи Бог небеса и земљу.“ * Схватио сам да је, када се дотиче науке, Библија увек тачна. Схватио сам да је, када се дотиче науке, Библија увек тачна Да ли вам то што сте научник отежава да верујете у Бога? Не. Почео сам да верујем у Бога када сам био на трећој години студија. И дан-данас, што више изучавам грађу живих организама, то сам уверенији да постоји Створитељ. Можете ли навести пример? Наравно. Изучавам утицај лекова и токсина на живе организме. Импресионира ме то како је наш мозак заштићен од штетних супстанци и бактерија. Постоји једна баријера [хематоенцефална] која спречава да одређене супстанце из крви доспеју у мозак. Зашто је за вас то тако импресивно? Пре око сто година, научници су открили да супстанце које се налазе у крвотоку стижу до свих делова тела, осим до мозга и кичмене мождине. То је заиста невероватно, пошто разграната мрежа сићушних капилара преноси крв до сваке ћелије у мозгу. Све ћелије мозга путем крви добијају хранљиве материје и кисеоник. Како је онда мозак заштићен од неких супстанци у крви? То је дуго била мистерија. Можете ли нам то објаснити? Микроскопски крвни судови нису попут пластичних цевчица кроз које ништа не може да прође. Зидови крвних судова сачињени су од ћелија. Оне допуштају да супстанце и микроби прођу кроз њих или између њих. Међутим, ћелије крвних судова у мозгу су другачије. Оне су повезане веома чврстим везама. Те ћелије и везе међу њима заиста су задивљујуће. Читав низ сложених механизама контролише размену материја, попут кисеоника, угљен-диоксида и глукозе, између крвотока и мозга. Али неким једињењима, протеинима и ћелијама онемогућен је приступ. Дакле, хематоенцефална баријера делује на молекуларном нивоу и ствара механичку, хемијску и електричну баријеру. По мени, овакав невероватан систем није могао настати еволуцијом. ^ одл. 16 Постанак 1:1 Текст Формати за преузимање електронских публикација ПРОБУДИТЕ СЕ! Зашто не одустати од живота? ПРОБУДИТЕ СЕ! Зашто не одустати од живота?


source: wikipedia

text: 1978. је била проста година. Догађаји Март 14. март — Израелска војска је напала и окупирала југ Либана у операцији Литани. 16. март — Припадници терористичке организације „Црвене бригаде“ киднаповале су у Риму италијанског политичара и бившег премијера Алда Мора. 19. март — Египатске снаге су извеле неуспешан десант на међународни аеродром Ларнака без одобрења Кипра да би интервенисали у отмици. Април 18. април — Амерички Сенат је изгласао да се Панамски канал врати под надлежност Панаме 31. децембра 1999. 20. април — Совјетски авиони су оборили јужнокорејски авион након што је неовлашћено ушао у совјетски ваздушни простор. Мај 9. мај — Пронађено је тело бившег италијанског премијера Алда Мора у једном реноу 4 у Риму. 18. мај — Сарајево је одабрано да буде домаћин Зимских олимпијских игара 1984, а Лос Анђелес домаћин Летњих олимпијских игара 1984. Јун 20. јун — У Београду одржан Једанаести конгрес Савеза комуниста Југославије, последњи на којем је присуствовао Јосип Броз Тито, доживотни председник СФРЈ и СКЈ. 22. јун — Амерички астроном Џејмс Кристи је открио Плутонов сателит Харон. Новембар 26. новембар — Ирански верски лидери и политичари, у настојању да оборе шаха Мохамеда Резу Пахлавија, прогласили су генерални штрајк који је парализовао живот у Ирану. Децембар 13. децембар — Фудбалски клуб Партизан освојио Средњоевропски куп. Датум непознат Википедија:Непознат датум — По једном истраживању из Аустралије, 1978. је био врхунац светског богатства. Рођења Јануар 4. јануар — Фредерик Хаус, амерички кошаркаш 4. јануар — Доминик Хрбати, словачки тенисер 5. јануар — Џанјуари Џоунс, америчка глумица и модел 6. јануар — Рубен Рамирез Идалго, шпански тенисер 9. јануар — Ђенаро Гатузо, италијански фудбалер и фудбалски тренер 11. јануар — Емил Хески, енглески фудбалер 15. јануар — Франко Пелицоти, италијански бициклиста 16. јануар — Бранислав Трифуновић, српски глумац и продуцент 18. јануар — Горан Јевтић, српски глумац 18. јануар — Тор Хусховд, норвешки бициклиста 21. јануар — Едита Маловчић, аустријска певачица и глумица бошњачког порекла 25. јануар — Андрија Златић, српски стрелац 25. јануар — Денис Мењшов, руски бициклиста 26. јануар — Александар Никачевић, српски бициклиста 28. јануар — Ђанлуиђи Буфон, италијански фудбалски голман Фебруар 2. фебруар — Ден Гаџурич, холандски кошаркаш 2. фебруар — Барбара Мори, мексичка глумица и модел 3. фебруар — Жуан Капдевила, шпански фудбалер 3. фебруар — Метју Нилсен, аустралијски кошаркаш 4. фебруар — Омер Онан, турски кошаркаш 7. фебруар — Данијел ван Бујтен, белгијски фудбалер 7. фебруар — Ештон Кучер, амерички глумац 7. фебруар — Милтон Паласио, америчко-белизејски кошаркаш 9. фебруар — Никола Лазетић, српски фудбалер 14. фебруар — Данај Гурира, зимбабвеанско-америчка глумица и драматуршкиња 14. фебруар — Даријус Сонгајла, литвански кошаркаш и кошаркашки тренер 14. фебруар — Ричард Хамилтон, амерички кошаркаш 16. фебруар — Ана Маљевић, српска глумица 19. фебруар — Ибрахим Гај, сенегалски фудбалер 20. фебруар — Матеј Старе, словеначки бициклиста Март 9. март — Лукас Нил, аустралијски фудбалер 10. март — Бен Бернли, амерички музичар, најпознатији као члан групе -{Breaking Benjamin}- 11. март — Дидије Дрогба, фудбалер Обале Слоноваче 19. март — Ленка, аустралијска музичарка и глумица 21. март — Кевин Федерлајн, амерички хип-хоп музичар, ди-џеј, глумац, рвач и модел 23. март — Валтер Самјуел, аргентински фудбалер 26. март — Сандра Ромејн, румунска порнографска глумица 29. март — Игор Ракочевић, српски кошаркаш 31. март — Вивијан Шмит, немачка порнографска глумица Април 1. април — Мирослава Федерер, швајцарска тенисерка, супруга Роџера Федерера 3. април — Метју Гуд, енглески глумац 3. април — Кариме Лозано, мексичка глумица 3. април — Томи Хас, немачки тенисер 9. април — Жорже Андраде, португалски фудбалер и фудбалски тенер 9. април — Весна Писаровић, хрватска музичарка 13. април — Карлес Пујол, шпански фудбалер 15. април — Луис Фонси, порторикански музичар и глумац 16. април — Игор Тудор, хрватски фудбалер и фудбалски тренер 19. април — Џејмс Франко, амерички глумац, редитељ, сценариста, музичар, сликар и писац 19. април — Габријел Хајнце, аргентински фудбалер и фудбалски тренер 23. април — Љубинка Кларић, српска глумица 26. април — Стана Катик, канадска глумица српског порекла 26. април — Дејан Матић, српски певач, брат близанац Саше Матића 26. април — Саша Матић, српски певач, брат близанац Дејана Матића 29. април — Боб Брајан, амерички тенисер 29. април — Мајк Брајан, амерички тенисер Мај 7. мај — Шон Марион, амерички кошаркаш 8. мај — Лусио, бразилски фудбалер 11. мај — Летиција Каста, француска глумица и модел 12. мај — Џејсон Бигс, амерички глумац 13. мај — Мајк Биби, амерички кошаркаш 16. мај — Лионел Скалони, аргентински фудбалер и фудбалски тренер 18. мај — Рикардо Карваљо, португалски фудбалер 21. мај — Бријана Бенкс, немачко-америчка порнографска глумица и модел 29. мај — Себастијан Грожан, француски тенисер Јун 1. јун — Александар Шапић, српски ватерполиста и политичар 2. јун — Доминик Купер, енглески глумац 7. јун — Тамара Крцуновић, српска глумица 8. јун — Стерџил Симпсон, амерички музичар и глумац 9. јун — Мирослав Клозе, немачки фудбалер 9. јун — Јака Лакович, словеначки кошаркаш и кошаркашки тренер 11. јун — Џошуа Џексон, америчко-канадски глумац 14. јун — Никола Вујчић, хрватски кошаркаш 16. јун — Данијел Брил, немачки глумац 16. јун — Алмами Мореира, фудбалер из Гвинеје Бисао 18. јун — Снежана Пантић, српска каратисткиња (прем. 2022) 19. јун — Дирк Новицки, немачки кошаркаш 19. јун — Зои Салдана, америчка глумица 20. јун — Френк Лампард, енглески фудбалер и фудбалски тренер 21. јун — Ерика Дуранс, канадска глумица 24. јун — Емпу Вуоринен, фински музичар, најпознатији као суоснивач и гитариста групе -{Nightwish}- 24. јун — Шунсуке Накамура, јапански фудбалер 24. јун — Даница Тодоровић, српска глумица 29. јун — Никол Шерзингер, америчка музичарка, глумица и плесачица 30. јун — Јелена Ступљанин, српска глумица Јул 4. јул — Маркос Данијел, бразилски тенисер 4. јул — Татјана Јечменица, српска тенисерка 7. јул — Илија Столица, српски фудбалер и фудбалски тренер. 9. јул — Кара Гаучер, америчка атлетичарка (тркачица на дуге стазе) 12. јул — Тофер Грејс, амерички глумац 12. јул — Мелани де Бјазио, белгијска музичарка 12. јул — Мишел Родригез, америчка глумица 14. јул — Рожер Гримау, шпански кошаркаш 18. јул — Вирџинија Рађи, италијанска политичарка, адвокатица и прва жена градоначелник Рима 18. јул — Мелиса Терјо, француска новинарка 21. јул — Давор Кус, хрватски кошаркаш 21. јул — Џош Хартнет, амерички глумац и филмски продуцент 31. јул — Хосе Гонзалез, шведски музичар Август 2. август — Горан Гавранчић, српски фудбалер 2. август — Деивидас Шемберас, литвански фудбалер 5. август — Рита Фалтојано, мађарска порнографска глумица и модел 6. август — Андрија Милошевић, српско-црногорски глумац и ТВ водитељ 8. август — Луј Саха, француски фудбалер 9. август — Дарко Божовић, црногорски фудбалски голман 11. август — Бранислав Јевтић, српски глумац и сценограф 14. август — Радован Кривокапић, српски фудбалер и фудбалски тренер 17. август — Јелена Карлеуша, српска певачица 18. август — Енди Семберг, амерички глумац, комичар, сценариста, ТВ продуцент и музичар 19. август — Иван Гвозденовић, српски фудбалер и фудбалски тренер 21. август — Маринко Маџгаљ, српски глумац, певач и ТВ водитељ (прем. 2016) 23. август — Коби Брајант, амерички кошаркаш (прем. 2020) Септембар 4. септембар — Вес Бентли, амерички глумац 4. септембар — Данијел Љубоја, српски фудбалер 6. септембар — Фокси Браун, америчка хип хоп музичарка 10. септембар — Рамунас Шишкаускас, литвански кошаркаш и кошаркашки тренер 11. септембар — Дејан Станковић, српски фудбалер 12. септембар — Елизабета Каналис, италијанска глумица и модел 15. септембар — Марко Пантелић, српски фудбалер 19. септембар — Огњен Короман, српски фудбалер и фудбалски тренер 21. септембар — Поло Костанзо, канадски глумац 22. септембар — Данијела Алонсо, америчка глумица и модел 23. септембар — Ентони Маки, амерички глумац 25. септембар — Росиф Садерланд, канадски глумац 27. септембар — Бред Арнолд, амерички музичар, најпознатији као певач групе -{3 Doors Down}- 27. септембар — Ана Николић, српска певачица Октобар 1. октобар — Александар Пантић, српски фудбалер 3. октобар — Клаудио Пизаро, перуански фудбалер 3. октобар — Шенин Сосамон, америчка глумица и музичарка 8. октобар — Дарко Станић, српски рукометни голман 10. октобар — Џоди Лин О’Киф, америчка глумица, модел и модна дизајнерка 12. октобар — Констракта, српска музичарка 12. октобар — Марко Јарић, српски кошаркаш 13. октобар — Џермејн О’Нил, амерички кошаркаш 14. октобар — Ашер, амерички музичар и глумац 15. октобар — Бошко Балабан, хрватски фудбалер 24. октобар — Мајер Четмен, амерички кошаркаш 24. октобар — Саша Шестић, аустралијски бармен и рукометаш 27. октобар — Ванеса Меј, британско-тајландска виолинисткиња и алпска скијашица 30. октобар — Џерод Хендерсон, амерички кошаркаш Новембар 7. новембар — Рио Фердинанд, енглески фудбалер 8. новембар — Ивана Селаков, српска певачица 10. новембар — Дипло, амерички ди-џеј и музички продуцент 10. новембар — Бане Ковачевић, српски хип хоп музичар, најпознатији као члан групе 187 (прем. 2019) 17. новембар — Том Елис, велшки глумац 17. новембар — Рејчел Макадамс, канадска глумица 24. новембар — Кетрин Хајгл, америчка глумица, филмска продуценткиња и модел 25. новембар — Марино Баждарић, хрватски кошаркаш 25. новембар — Ана Сакић, српска глумица 27. новембар — Радек Штјепанек, чешки тенисер 28. новембар — Ејми Гарсија, америчка глумица 29. новембар — Лорен Кристина Герман, америчка глумица 30. новембар — Гаел Гарсија Бернал, мексички глумац, редитељ, сценариста и продуцент Децембар 1. децембар — Стефан Капичић, српски глумац 2. децембар — Нели Фуртадо, канадска музичарка 6. децембар — Петар Божић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 8. децембар — Ијан Самерхолдер, амерички глумац, модел, редитељ и продуцент 8. децембар — Илда Шаулић, српска певачица 9. децембар — Гастон Гаудио, аргентински тенисер 12. децембар — Санибал Ораховац, црногорски фудбалер 13. децембар — Никола Вујовић, српски глумац 14. децембар — Пати Шнидер, швајцарска тенисерка 18. децембар — Кејти Холмс, америчка глумица, филмска продуценткиња и режисерка 19. децембар — Игор Ђорђевић, српски глумац 19. децембар — Марко Томаш, босанскохерцеговачки песник и новинар 22. децембар — Едо Маајка, босанскохерцеговачки хип-хоп музичар 22. децембар — Анина Укатис, намачка водитељка, порнографска глумица и модел 23. децембар — Естела Ворен, канадска пливачица, глумица и модел 23. децембар — Слободан Соро, српско-бразилски ватерполо голман 25. децембар — Џереми Стронг, амерички глумац 28. децембар — Џон Леџенд, амерички музичар, музички продуцент и глумац 28. децембар — Холи Трозби, аустралијска музичарка и списатељица Смрти Јануар 24. јануар — Жорж Спеше, француски бициклиста (* 1907) 25. јануар — Скендер Куленовић, српски и југословенски књижевник Мај 9. мај — Алдо Моро, италијански политичар Јул 1. јул — Курт Штудент, немачки генерал Октобар 20. октобар — Светозар Радојчић, српски историчар уметности (* 1909) Новембар 15. новембар — Маргарет Мид, амерички антрополог (* 1901) Децембар 3. децембар — Љубинка Бобић, српска глумица (* 1897) 8. децембар — Голда Меир, израелска политичарка Нобелове награде Физика — Пјотр Леонидович Капица, Арно Алан Пензијас и Роберт Вудро Вилсон Хемија — Питер Д. Мичел Медицина — Вернер Арбер, Данијел Нејтанс и Хамилтон О. Смит Књижевност — Исак Башевис Сингер Мир — Анвар ел Садат и Менахем Бегин Економија — Херберт Сајмон Референце 1970-е 71978


source: CulturaX

text: Стари град » Вести » Општина Стари град расписала је јавни позив за прикупљање понуда за монтажу трибина и расвете на тениским теренима ЈП СРПЦ "Милан Гале Мушкатировић", на којима ће се од 2. до 10. маја одржати први српски АTP турнир – "SERBIA OPEN". Иван Младеновић, водећи пројектант из фирме "Градинг СС", која је главни извођач радова, каже да ће груби грађевински радови бити завршени до 12. априла, када на ред долазе и радови на уређењу подлоге и ентеријера у помоћној згради. – Пројектом је предвиђено да изградимо десет тениских терена и још један објекат. Тај објекат је завршен а остали су само радови на његовим инсталацијама, за шта је такође задужена наша фирма. То ће све бити готово до 12. априла – истакао је архитекта Младеновић. Према пројекту у објекту уз централни терен предвиђени су садржаји прилагођени спортистима, новинарима и VIP званицама. Према речима Ивана Младеновића, у њему ће се наћи тушеви и свлачионице за спортисте, допинг контрола, прес центар, канцеларије и ресторан. За завршне радове на постављању шљаке и уређењу ентеријера биће задужена позната фирма из Милана. Упоредо, док трају радови на изградњи тениских терена за "SERBIA OPEN", JКП "Београд пут" изводи радове на изградњи паркинга око Центра "Милан Гале Мушкатировић". Паркинг места и пролаз до Савског кеја су већ асфалтирани, а до краја марта очекује се и асфалтирање самог прилаза Центру, на крају Улице Тадеуша Кошћушка.


Послије ових идиотских реклама, мене би тако било срамота да кажем да сам Бошњак . Који су то дебили, сами су изазвали овакве проблеме. Хоће да се зову Бошњаци, али да им се језик зове не бошњачки, већ босански. Па сад морају да снимају рекламе да би тупавој раји објаснили да нису Босанци, иако им је језик босански. хехе, ал ће да се сјебу на попису, кад испадне да у БиХ има највише Срба, а после њих Бошњака, Хрвата и Босанаца, а биће доста и Муслимана пс. иначе, пола нисам разумио шта причају ова дјеца (јадна дјеца, шта раде овим дјевојчицама не вреди ни коментарисати )


text: Нова Цхаве карта и bременска прогноза Нова Цхаве Почетна > Африка > Мозамбик > Nampula > Нова Цхаве Нова Цхаве је место које се налази у држави Мозамбик, Nampula регија, на 15°1'40" јужно од екватора и 39°7'18" источно од почетног меридијани (или ако не разумете ове бројке, погледајте карту). Можете повећати или смањити карту помоћу контроле које се налазе лево карте. Такође можете променити тип карте места Нова Цхаве користећи Дугмад у горњем десном углу карте. Ово је сателитска карта места Нова Цхаве, али можете променити врсту карте. Можете се помицати по мапи тако да је примите мишем и повлаче у разним смијеровима. Алтернативна имена под којима можете пронаћи ово место су Nova Chave, Nova Chaves. Удаљеност између места Нова Цхаве и престонице Мапуто je 865.08 километара. Новчана валута која се овде користи је Metical, а телефонски позивни број за државу Мозамбик je 258. Временска прогноза Нова Цхаве Тренутна температура у месту Нова Цхаве je 20°Ц и пуше SSW ветар брзином 11км/х Нова Цхаве хотели Кликните овде ако тражите хотел у месту Нова Цхаве. Ако нема хотела у овом месту можете потражити хотел негде у близини. Претраживање хотела је омогућено захваљујући нашем партнеру Booking.com, водећој Европској онлине агенцији за резервацију хотела.


Ђуришић је отишао из сале, а у знак солидарности с њим су отишли и посланици ДС-а, КСТ-а, НС–ЗСС-а, а сви заједно су одржали конференцију за новинаре. Ђуришић је казао да је само тражио утврђивање кворума и да није вређао Мају Гојковић. Зоран Живковић (Нова странка) констатовао је да је Ђуришић удаљен са нелегалне седнице, која се одржава без кворума и додао: „Вратићемо се сутра да покажемо да имамо снаге да наставимо ову битку, мораће на бајонетима да нас изнесу из скупштине”. Горан Ћирић (ДС) казао је да Гојковићева ради мимо пословника и да би за стабилност парламента најбоље било да она буде разрешена дужности. Ђорђе Вукадиновић (НС–ЗСС) изразио је жаљење што се опозиција и раније није солидарисала и додао: „Нисмо мазохисти и не желимо да будемо џак за ударање”.


text: Изетбеговић и Човић данас без договора | БН Изетбеговић и Човић данас без договора Након састанка делегација СДА и ХДЗ-а у згради Парламентарне скупштине БиХ у Сарајеву лидери ових двију странака Бакир Изетбеговић и Драган Човић дали су изјаве за медије у којима су навели да конкретних договора на овом састанку није било. Босна и Херцеговина 12.12.2019 | 16:16 Изетбеговић је казао да немају никакав посебан резултат и да ће бит доста оваквих састанака. Истакао је да СДА и ХДЗ не успијевају наћи рјешења, али да се нада како ће их у будућности ипак успјети наћи. Како каже, СДА сматра да треба одмах именовати Владу ФБиХ заједно са Савјетом министара БиХ, а да се ХДЗ БиХ с тим не слаже. Он је рекао да се могу именовати бар предсједници и потпредсједници ФБиХ паралелно са именовањем Савјета министара БиХ. Данас је било говора о измјенама Изборног закона БиХ, а Изетбеговић наводи да се СДА и ХДЗ БиХ не слажу о изборима у Мостару, односно одавајањем овог питања од других питања. Изетбеговић је казао да ХДЗ инсистира на легитимном представљању, а да СДА сматра како Бошњаци као најбројнији народ нису процентуално довољно заступљени. Он је рекао да се нада како ће ХДЗ помоћи да Бошњаци добију Управу за индиректно опорезивање БиХ. Додао је да очекује и подршку када је ријеч о потписивању споразума БиХ с Исламском заједницом БиХ и генерално босанским језиком. Изетбеговић је рекао да ће сутра имати састанак са СББ и ДФ-ом те да вјерује како ће се сутра знати да позиција ових странка. Такође казао је да очекује да ће сутра са СББ-ом и ДФ-ом договорити заједнички став наспрам ХДЗ-а, између осталог и о потреби именовања новог предсједника ФБиХ. Рекао је да СДА-у не пада напамет да прави ултиматуме. Лидер СДА је казао да вјерује како ће СДА, СББ и ДФ сутра постићи договор и по вертикали укључујући и Владу КС. Предсједник ХДЗ-а БиХ Драган Човић рекао је да су изнесене неке жеље о распореду у агенцијама и да ће се о томе разговарати у догледно вријеме. Оцијенио је да се именовање Савјета министара БиХ мора привести крају и да је ХДЗ свој посао завршио. Што се тиче Изборног закона БиХ, говора је било о Предсједништву БиХ, Дому народа и Граду Мостару. Он је рекао да су СДА и ХДЗ казали раније да ће избори у Мостару бити, али да ако се жели причати о садржајним стварима на што инсистира СДА онда је то сложенији процес. Човић је казао да ХДЗ БиХ инсистира на томе да Хрвати могу бирати легитимне политичке представнике истичући да је тешко доћи до измјена Устава БиХ. Што се тиче Дома народа ПФБиХ, ХДЗ тражи да клубови народа буду легитимно изабрани и да не могу прихватити да бошњачка опција попуњава Клуб Хрвата у Дому народа ПФБиХ и обрнуто. Он је казао да ХДЗ тражи минимум како би БиХ функционисала као земља три конститутивна и једнакоправна народа. Што се тиче ФБиХ, истакао је да се иде с реорганизацијом министарстава и након тога договарат ће се о ресорима и именима. Човић је рекао да вјерује како вјерује да ће ускоро доћи до договора о ресорима у ентитету ФБиХ. "Жеља постоји. Не би волио да нам било ко намеће правила. Хајде да постигнемо компромис", рекао је Човић додајући да и извршна и законодавна власт у БиХ и ФБиХ функционише. Цему зурба, битно је да се договор деси најкасније за 13 мјесеци? Слика и прилика друштва у којем живимо. Ја то видим овако: Изабран Тегелтија али СМ неце бити јос неко вријеме именован је се Бакир не слазе због федералне владе, АНП или ПР потписани, Миле нас изда а не доби СМ! ова мафија из СДА је добила 300 хиљада гласова,и они не представљају Босњаке,то це тек видјети кад крену неке измјене изборног закона, праве рацун без крцмара. Босњака на попису било скоро 2 милиона,знаци имају минорну подрску од неких 18-20% То се видјело кад су иуз помоц СНСД-а и ХДЗ-а изабрали Звиздица у Парламенту,а није цовјек имао вецину Босњацких гласова,Нермин Никсиц из ДДП-а је имао вецину,али братја из СНСД-а и ХДЗ га погурала Толико од легитимности и легалности


source: fineweb

text: Хришћански анархизам |Овај чланак или његов део не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| Хришћански анархизам је веровање да је Бог - кроз Исусово учење - једини ауторитет, који је одговоран за хришћане. Хришћански анархисти сматрају да владе и Цркве немају никакву власт над њима и другим људима или да не би требало да имају. Хришћански анархисти верују да је анархизам комплетно сагласан са Светим Писмом. Они говоре да је Христос био зато неомиљен у санхедрину, великом савету јеврејских првосештеника и главара, јер су га сматрали јеврејским анархистом који је призивао револуцију. Говоре такође да се слобода кроз Христово учење даје оправдавати. Спољашње везе[уреди]


И Константин Кхабенски - то ... Шта Кхабенски Константин И? 2018 HomeЕнциклопедија кинематографијеКхабенски Константин И Кхабенски Константин И Кхабенски Константин Уревич (стр. 11. 01. 1971, Л.), глумац. Студирао је на Институту за ваздухопловство Инструмент Енгинееринг, дипломирао је вд одељења ЛГИТМиК (Мастер Бенџамин Филсхтински). Играо је у Московском театру "Сатирицон" (на маргинама). Глумац отворено позориште у Петрограду, играјући у представама Иури Бутусов ( "Чекајући Годоа" - Театар на Криуков каналу, "Војцек", "Калигула" - Тхеатре Ленсовиет). Кхабенски Константин Уревич (стр. 11. 01. 1971, Л.), глумац. Студирао је на Институту за ваздухопловство Инструмент Енгинееринг, дипломирао је вд одељења ЛГИТМиК (Мастер Бенџамин Филсхтински). Играо је у Московском театру "Сатирицон" (на маргинама). Глумац отворено позориште у Петрограду, играјући у представама Иури Бутусов ( "Чекајући Годоа" - Театар на Криуков каналу, "Војцек", "Калигула" - Тхеатре Ленсовиет). 1998 Хрусталев, ауто! 2000 националну безбедност агент 2. Ман Витхоут а Фаце 2000 КУЋА за богате 2000 царства под Стрике. Блуе енвелопе 2000 убија моћ 2000 киллинг снага - Суммер Сеасон 2 2000 киллинг снага - 2. ДОУБЛЕ Угарит 2000 убијања снага - 2. кредит ( см. Деадли форце-2) 2000 убијања снага - 2.Мисија 2001 Емпире под Стрике. Бич 2001 Механичка Апартман 2001 убијања снага - 2. БЕИОНД игре 2001 убијања снага - 2. Працтицал Магиц 2001 убијања снага - погодан ученик 2. У 2002. је покрет ( види У МОТИОНУ)