Бајден признао: Руска ракета „Кинџал“ практично незаустављива /видео/ - 22.03.2022, Sputnik Србија Бајден признао: Руска ракета „Кинџал“ практично незаустављива /видео/ Председник САД Џо Бајден изјавио је да је руску хиперсоничну ракету „Кинџал“, која је недавно први пут употребљена у борбеним условима у Украјини, практично... 22.03.2022, Sputnik Србија Министарство одбране Русије саопштило је 19. марта да је током специјалне војне операције у Украјини први пут употребљена хиперсонична ракета „Кинџал“ којом је уништено подземно складиште ракета украјинске војске у Ивано-Франковској области.Захваљујући супер моћној кинетичкој енергији бојева глава ракете погодила је заштићени арсенал у планинама.Пентагон је саопштио да не може „независно ни потврдити“ ни демантовати вест руске војске о лансирању „Кинџала“. Како је рекао високи представник америчког војног ресора, Пентагону је несхватљив разлог употребе таквог оружја. Он претпоставља да је Русија желела да „пошаље сигнал Западу и Украјини“. русија, русија – војска и наоружање, војска и наоружање, "кинџал", џозеф бајден, криза у украјини © REUTERS / Melina MaraПредседник САД Џозеф Бајден Председник САД Џо Бајден изјавио је да је руску хиперсоничну ракету „Кинџал“, која је недавно први пут употребљена у борбеним условима у Украјини, практично немогуће зауставити. „Као што знате, то оружје има исту бојеву главу као и било која друга ракета. Нема велике разлике, осим тога што ју је готово немогуће зауставити“, рекао је Бајден на састанку са представницима пословних кругова. Министарство одбране Русије саопштило је 19. марта да је током специјалне војне операције у Украјини први пут употребљена хиперсонична ракета „Кинџал“ којом је уништено подземно складиште ракета украјинске војске у Ивано-Франковској области. Захваљујући супер моћној кинетичкој енергији бојева глава ракете погодила је заштићени арсенал у планинама. Пентагон је саопштио да не може „независно ни потврдити“ ни демантовати вест руске војске о лансирању „Кинџала“. Како је рекао високи представник америчког војног ресора, Пентагону је несхватљив разлог употребе таквог оружја. Он претпоставља да је Русија желела да „пошаље сигнал Западу и Украјини“. Руска војска први пут употребила „Кинџал“ у Украјини 19 Март, 08:44


source: CulturaX

text: ПОКОЉ У МЕКСИЧКОМ ЗАТВОРУ: Убијено шест, рањено девет затвореника (ВИДЕО) | Новости ПОКОЉ У МЕКСИЧКОМ ЗАТВОРУ: Убијено шест, рањено девет затвореника (ВИДЕО) У РАТУ супарничких банди у затвору у Мексику убијено је најмање шестори док је девет затвореника рањено, потврдили су тамошњи званичници. Foto: Printskrin Youtube/ Grillonautas2 Туча је избила у уторак поподне по локалном времену у затвору у граду Виљаермоса у држави Табаско. Супарничке банде биле су наружане оружјем које су затвореници углавном сами направили, а према речима стражара заратили су око контроле тероторије у затвору. Рат међу затвореницима је избио у затворском дворишту када су се чланови банди напали међусобно палицама и ножевима. ГРАДОНАЧЕЛНИЦА ПРЕДЛАЖЕ: Фирме да помогну у обнови метроа у Мексику 18. 06. 2021. у 22:38 ЈЕЗИВО ОТКРИЋЕ У МЕКСИКО СИТИЈУ: Испод куће осумњиченог серијског убице нађени остаци костију 17 жртава 15. 06. 2021. у 00:19 УКРАДЕНО СЕДАМ МИЛИОНА МЕТАКА: Нова акција мексичких картела, пресрели транспорт оружја 12. 06. 2021. у 22:33 У затвор је била распоређена полиција за разбијање нереда, а локални медији извештавају да је готово 80 полицајаца ушло како би поново успоставили контролу. Овај затвор је и раније био место смртоносних борби. У фебруару су у сукобу убијена два затвореника који су класификовани као "високо ризични". Затворске борбе у Мексику нису реткост. Према Националној комисији за људска права, у државним затворима је било готово 1.000 туча 2020. године. Догодили су се и нека бекства "познатих" робијаша попут мексичког господара дроге Хоакина Гузмана познатог као Ел Чапо, који је успео да побегне из два затвпора са максималним обезбеђењем пре него што је изручен Сједињеним Државама. (ББЦ) Мексико Мексико вести мексички затвор банде у Мексику БУЈИЦА НАНЕЛА КАМЕЊЕ, БЛАТО И ЂУБРЕ ДО ПРВОГ СПРАТА: Невреме у Италији оштетило вилу Џорџа Клунија 31. 07. 2021. у 11:46 ВИШЕ ОД 15 ПОЖАРА БУКТИ НА СИЦИЛИЈИ: На Палермо већ 24 сата пада киша пепела - туристи евакуисани (ФОТО/ВИДЕО) ИТАЛИЈА је невременом подељена на два дела: на југу букте пожари и рекордно високе темпратуре од преко 40 степени, а север земље погодиле су олујне кише, бујице и одрони, пише агенција Анса. 31. 07. 2021. у 11:18 НАЈНОВИЈА ИСТРАЖИВАЊА ПОКАЗАЛА: "Спутњик Ве" може да се комбинује са другим вакцинама ИСТРАЖИВАЊЕ Министарства здравља аргентинске покрајине Буенос Ајрес показала је да је безбедно комбиновање вакцине против ковида "Спутњик Ве" (Sputnik V) са другим препаратима, саопштила је регионална влада. 31. 07. 2021. у 11:06 СТИГАО ОДГОВОР СА КУБЕ: Америчке санкције су у функцији унутрашњих политичких циљева КУБА сматра да су нове америчке санкције руководству њених органа реда у функцији даље блокаде острва и унутрашњих политичких циљева Вашингтона. 31. 07. 2021. у 10:37 ЈЕРМЕНИ ТРАЖЕ РУСКЕ ТРУПЕ: Јереван упозорава да Азербејџан наставља провокације у Нагорном Карабаху ЈЕРМЕНСКИ премијер Никола Пашинијан тражиће од руководства Русије да пошаље војнике који би били на граници разграничења са Азербејџаном. 31. 07. 2021. у 09:44 12:00 ЧИП ЗА ТЕСТИРАЊЕ НА КОРОНУ: Ново истраживање руског Истраживачког центра микротехнологије РУСКА служба за фитосанитарни надзор почела је рад на развоју биочипа за тестирање на вирус корона. Иначе, истраживање развоја биочипова за тестирање вируса корона се одвија и на Инжењерском центру микротехнологије и дијагностике на Електротехничком факултету у Санкт Петербургу.


source: wikipedia

text: 18. јун (18.6.) је 169. дан године по грегоријанском календару (170. у преступној години). До краја године има још 196 дана. Догађаји 618 — Ли Јуан је постао цар Гаозу од Танга, чиме је започео три века владавине династије Танг. 1429 — Француска војска, под вођством Јованке Орлеанке и војводе од Аленсона, напала и потукла у бици код Патаја у Стогодишњег рата енглеске трупе које су се повлачиле после неуспеле опсаде Орлеана. 1155 — Папа Хадријан IV крунисао немачког краља Фридриха I Барбаросу за римско-немачког цара. 1583 — У Лондону издата прва полиса животног осигурања у свету. 1812 — Конгрес САД је усвојио декларацију о објави рата Великој Британији. 1815 — У бици код Ватерлоа у Белгији удружене британске и пруске трупе под командом британског и пруског војсковође Велингтона и Блихера потукле Наполеона Бонапарту. 1817 — У Лондону отворен мост Ватерло преко реке Темзе. 1839 — Основана је Прва београдска гимназија 1881 — Русија, Аустрија и Немачка потписале тајни савез Лига три цара на три године. 1940 — Француски генерал Шарл де Гол из Лондона упутио радио-поруку Французима у којој је себе прогласио лидером Слободне Француске, а Французе позвао на отпор немачкој окупацији. Немци у Другом светском рату заузели француску луку Шербур. 1953 — Проглашена Република Египат, за председника изабран генерал Мохамед Нагиб, вођа побуне којом је 1952. збачен краљ Фарук I. 1968 — Британски Дом лордова одбацио одлуку лабуристичке владе о санкцијама против режима беле мањине у Родезији. 1975 — Принц Фејсал Мусаид јавно погубљен у Ријаду због убиства краља Саудијске Арабије Фејсала, у марту 1975. 1979 — Лидер СССР Леонид Брежњев и председник САД Џими Картер у Бечу потписали споразум о ограничењу стратешког нуклеарног наоружања, САЛТ 2. 1983 — Сели Рајд прва Американка која је полетела у свемир, као члан посаде шатла Чаленџер. 1993 — Савет безбедности Уједињених нација одобрио слање 7.600 припадника мировних снага у шест градова у Босни и Херцеговини. 1995 — Снаге Војске Републике Српске ослободиле последње од 372 припадника мировних снага у Босни које су држале као таоце од краја маја, после напада авиона НАТО на српске положаје у околини Пала. 1996 — Бењамин Нетанјаху постао најмлађи премијер у историји Израела, после изборне победе десне коалиције. Савет безбедности УН укинуо забрану извоза тешког наоружања бившим југословенским републикама. Ембарго на извоз уведен у септембру 1991. 1997 — Лидера Црвених Кмера Пола Пота заробила група његових бивших следбеника и осудила на доживотну робију. Сматра се да је Пол Пот одговоран за смрт више од два милиона камбоџанских цивила. 2000 — Еритреја и Етиопија у Алжиру потписале споразум о прекиду ватре којим је окончан двогодишњи рат те две земље. Савет безбедности УН потврдио да је Израел окончао двадесетдвогодишњу окупацију јужног Либана. 2001 — Око 30.000 припадника сиријске војске напустило Бејрут, после 25 година присуства у Либану. Сирија позвана у Либан 1976. у склопу арапских мировних снага које су имале задатак да угуше грађански рат у тој земљи. 2002 — Премијер Словеније Јанез Дрновшек посетио Југославију, као први функционер те државе у посети Југославији после распада СФРЈ. У експлозији бомбе коју је активирао палестински бомбаш-самоубица, у препуном аутобусу у Јерусалиму, погинуло 19, повређено више од 50 особа. 2004 — Европски савет одлучио да Хрватској додели статус званичног кандидата за чланство у ЕУ. Рођења 1812 — Иван Гончаров, руски писац. (прем. 1891) 1882 — Георги Димитров, бугарски политичар, револуционар и један од вођа међународног комунистичког покрета. (прем. 1949) 1918 — Џером Карл, амерички хемичар, добитник Нобелове награде за хемију (1985). (прем. 2013) 1924 — Џорџ Мајкан, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. (прем. 2005) 1929 — Јирген Хабермас, немачки социолог и филозоф. 1938 — Мајкл Ширд, шкотски глумац. (прем. 2005) 1941 — Роже Лемер, француски фудбалер и фудбалски тренер. 1942 — Роџер Иберт, амерички филмски критичар, новинар, сценариста и писац. (прем. 2013) 1942 — Пол Макартни, енглески музичар и музички продуцент. 1946 — Фабио Капело, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1947 — Милојко Пантић, српски спортски новинар и ТВ водитељ. 1947 — Весна Пећанац, српска глумица. 1949 — Лех Качињски, пољски правник и политичар, председник Пољске (2005—2010). (прем. 2010) 1952 — Керол Кејн, америчка глумица. 1952 — Изабела Роселини, италијанска глумица, редитељка, сценаристкиња, продуценткиња, списатељица и модел. 1961 — Алисон Моје, енглеска музичарка. 1962 — Стивен Маркус, енглески глумац. 1963 — Џеф Милс, амерички ди-џеј и музички продуцент. 1973 — Реј Ламонтејн, амерички музичар. 1974 — Винченцо Монтела, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1978 — Снежана Пантић, српска каратисткиња. (прем. 2022) 1982 — Марко Боријело, италијански фудбалер. 1986 — Ришар Гаске, француски тенисер. 1986 — Ричард Маден, шкотски глумац. 1987 — Борис Савовић, црногорски кошаркаш. 1989 — Пјер Емерик Обамејанг, габонски фудбалер. 1991 — Зураб Датунашвили, грузијско-српски рвач. 1992 — Алекса Вукановић, српски фудбалер. 1998 — Костја Мушиди, немачки кошаркаш. Смрти 1629 — Пит Питерзон Хајн, холандски морнарски официр (рођ. 1577) 1817 — Баба Вишња, родоначелница династије Обреновића, мајка кнеза Милоша 1853 — Бранко Радичевић, српски романтичарски песник (рођ. 1824) 1916 — Хелмут фон Молтке Млађи, немачки генерал, начелник немачког генералштаба (рођ. 1848) 1928 — Роалд Амундсен, норвешки истраживач (рођ. 1872) 1936 — Максим Горки, руски писац, утемељивач социјалистичког реализма (рођ. 1868) 1974 — Георгиј Жуков, совјетски војсковођа, маршал Совјетског Савеза и министар одбране Совјетског Савеза од 1955. до 1957. године (рођ. 1896) 2010 — Жозе Сарамаго, португалски књижевник, добитник Нобелове награде 1998. године (рођ. 1922) Драго Ћупић, српски лингвиста (рођ. 1932) Лех Качињски, пољски политичар (рођ. 1949) Богдан Богдановић, архитекта, професор Београдског универзитета, градоначелник Београда од 1982. до 1986. године (рођ. 1922) 2017. − Гашпер Тич, словеначки филмски, телевизијски и позоришни глумац (рођ. 1973) 2018 — XXXTentacion, амерички репер (рођ. 1998) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свештеномученика Доротеја - епископа Тирског Преподобног Теодора пустињака Преподобног Анувија Блаженог Игора - кнеза черниговског и кијевског Преподобног Петра Коришког Блаженог Константина - митрополита кијевског


text: Зорана Михајловић најавила отварање Коридора 10 до краја године | Јужна Србија Инфо Почетна | Друштво | Министарка о Грделичкој клисури Владичин Хан 19.11.2018. Фонет, Н1 "Коридором 10 ћемо проћи до краја ове године сигурно, мада на појединим деловима постоје одређени проблеми, али се ради дан и ноћ и верујем да стижемо до крај године", рекла је Михајловић за Радио телевизију Србије. Она тврди да су грађевински проблеми на таквим градилиштима уобичајени. "Нису то необичне ствари, али ми смо отворена Влада и показали смо проблем", рекла је Михајловић. Министарка је најавила и допуне кривичних пријава против одговорних за лоше изведене радове на деоници Уб-Лајковац на "Коридору 11" и нагласила да Влада Србије сада "практично испочетка" гради тај део. "Мораће да одговарају сви који су доносили одлуке и одобравали да се стављају глина и блато, али то је посао за тужилаштво", нагласила је министарка Михајловић. # Владичин Хан саобраћај ауто-пут Зорана Михајловић Грделичка клисура Грделица коридор 10 Коронавирус Ниш Дарко Булатовић Алексинац Владичин Хан кошарка студенти Скупштина града Ниша поплава Јужна Србија Инфо ДС фудбал саобраћајна незгода Лесковац Влада Републике Србије Тржница ЈП Клинички центар Ниш инвестиције Драгана Сотировски Зоран Перишић Нишка Бања Пирот Дом здравља Горан Цветановић убиство Медијана градска општина Прешево полиција Александар Вучић Раднички ФК рецепт СНС Клинички центар Градина Београд Врање саобраћај Куршумлија СПЦ Прокупље


Према многобројним легендама и причама које су се испреле око Битке на Липику, такође су се се у овом крвавом окршају истакли и барјактар Јаков Живковић из Човић Поља, као и Лазо Новаковић и Лазо Несторовић из Горњег Жабара. Сви они су дали живот за слободу и независност нашег народа, која ипак тада није могла да буде остварена због неравноправног односа снага у липичкој шуми.


text: Арт Дигест: Пицассо Лавнмовер, Банкси за 466 милиона долара и костур диносауруса на Ајфеловој кули - Невс - 2019 Арт Дигест: Пицассо Лавнмовер, Банкси за 466 милиона долара и костур диносауруса на Ајфеловој кули Представљамо кратак преглед догађаја који су нас заинтересовали ове недеље: неки захваљујући спектакуларној фотографији, други због запањујућих бројева. О чему се ради? Данас, Пицассо би био косилица - то је лично мишљење Брооклинског сликара Елиота Аркина, познатог по својим анимираним скулптурама. Висок 10 стопа са кошаркашким голом, "Шпански вртлар", тј. Пицассо, кошење травњака, већ је познат бициклистима Брооклин Греенваи. Пицассо је обликован у слици гнома из цртаног филма, а главни циљ овог приступа је да се осигура да се свијет не доживљава озбиљно. И то је упркос чињеници да се толико променио да је савремени Пицассо покосио травњаке - то је судбина која, по мишљењу савременог аутора, чека генија у свету ПР-а, технологије и глобализације. Сам Аркин је део овог света и уопште не коси травњаке. Дизајнирао је излог Тиффани и Цо, направио анимацију за рекламирање, радио као карикатуриста у штампи, бавио се дизајном накита за Вархол фондацију. Уметник успева да успешно комбинује уметност као бизнис и уметност као друштвену поруку, мада су његове претходне скулптуре пуне друштвених порука ужег значења. Анди Вархол у жутим гаћицама, испуњавајући базен са цријевом, стоји на кутији "Брилло", или Ван Гогх, приказан као сијач, или фотограф и инсталатер Аи Веивеи, показујући непристојан гест који потрошач намјерава користити као држач накита - ови радови захтевају познавање контекста, они су више "не за свакога". Међутим, за бициклисте, туристе и пјешаке, сасвим је природно да такве скулптуре дају чисто естетско и сигурно хуморно значење - Аркин то мирно признаје. Већ 15. јуна сви ће моћи да се диве Гарденеру на углу улица Деграв и Цолумбиа у области Цолумбиа Ватерфронт на граници Брооклина и Куеенса. Банкси и његов "Ред Брекит" (гласајте за љубав) Банкси подсећа на повлачење Британије из ЕУ за 466 милиона долара Само што је отворена, љетна изложба, коју је одржала Краљевска академија уметности у Лондону (зове се "Летња изложба"), већ је добила статус знака, искључиво. И не ради се само о томе да је она годишњица, 250. заредом. Према чувеном ликовном критичару Тхе Гуардиана Јонатхану Јонесу, он у потпуности мења добро утемељене идеје о томе шта може и шта не може, шта је добро, а шта лоше. Готово сви представљени радови имају друштвене и, што је још важније, политичке призвуке. Банкси је поставио композицију Воте то Лове вриједну 466 милиона долара - а та бројка није узета са стропа. То је управо онај износ који су организатори излазне кампање, Оставити гласове, обећали да ће платити тједни Национални здравствени систем (НХС) новцем уштеђеним на доприносе у буџет ЕУ. Академски кустоси изложбе, предвођени екстравагантним Граисоном Перријем (види видео!), Приметили су многе учеснике догађаја, поред Банксија: Давид Хоцкнеи, Јане и Лоуисе Вилсон, Анисх Капоор. У изложбеном простору можете видјети јавне политичке личности - Ким Јонг Ун, Трумп и Мисс Мексика. Део прикупљеног новца треба да иде за финансирање студената Академије, а почетак изложбе је 12. јуна, а затварање је заказано за 19. август. Светлост, пара и покрет Један од омиљених објеката Лондончана појављује се у новом свјетлу. У јуну 2018. године у дворишту Сомерсет Хоусеа појавила се инсталација "Хало" - статична, али покретна покрет, коју обезбеђују природни феномени. Инсталација је 15-метарски јарам са 100 моторизованих зрцала који рефлектују Светиљку из различитих углова. Дизајн ослобађа мале водене токове потребне за формирање магле, ау тој магли се на врху обриса Сомерсет Хоусе-а појављује покретна свјетлосна фигура. Главна функција рада је да се светлост пренесе на масе. Светло - сунчано, природно. Маса има очигледан недостатак сунца: прво, сама кућа Сомерсет даје снажну сенку током дана, и друго, Албион - он, у сваком случају, магловито. Инсталација симболизује не само сунце у магли и не само природне појаве као мотор стварности, већ и британско-корејско пријатељство. Рад је настао у корејском експерименталном студију и налази се на једном од најпопуларнијих места у Лондону. Уметници - Кимцхи (Кореја) и Цхипс (Британија) сматрају да је њихов рад прилика да виде ново двориште у Лондону и осигурају да је дугорочно кориштење природног ресурса могуће, са стабилним резултатом. Инсталација се налази на значајном месту - у дворишту Независне научне академије, где су астрономска открића први пут представљена (на пример, откриће планете Уран). А њено значење - "комбиновати природу и технологију што је могуће ближе није на штету, већ на добробит" - овде је сасвим прикладно. Кимцхи и Цхипс у свом раду често привлаче елемент ваздуха и физичке феномене - бавили су се извлачењем ваздуха, прављењем инсталација компримованим ваздухом, али је природна сунчева светлост први пут коришћена у њиховој емисији. У дворишту куће Сомерсет Хоусе можете погледати претходне радове умјетника, као и сусрести се с њима. Археолози су против Фотографија изгледа као друга инсталација, али ово је упитна аукција. Недовршен, са 30% недостајућих сегмената, костур диносаура продат је у Француској за 2 милиона еура анонимном купцу, упркос протестима палеонтолога. Скелет је ископан у Вајомингу и након рестаурације превезен у салон смјештен на Ајфеловој кули. Случај је вођен у случају заобилажења међународног права и посебних кодекса који регулишу такве трансакције, научници су увек забринути због ситуације када научни узорак не иде истраживачима (њихове институције имају скроман буџет), него сличним анонимним купцима. Ната Потемкин, о материјалима артнет (1, 2), артдаили, тхеартневспапер Погледајте видео: Yoga - The art of movement in locust pose, chinchest stand (Октобар 2019). Ван Гог у Прованси: нова ретроспектива уметника у музеју Арлес Кућа авангардне уметнице Олге Розанове сачувана је у Владимиру Гурлитт је преминуо. Шта чека на хиљаде радова из скандалозне колекције? "Славиц Епиц": 20 легендарних платана Алфонса Муцха поново у Прагу Дефинисани су датуми и места излагања подземне "Гурлитт колекције". Пхиллипс жели продати Лихтенштајнову робусну платну за десетине милиона Изложба једног портрета, или оно што је скривено испод Рубенс Фур Цоат Вајар, уметник, "рекордер": Изложба Алберта Гиацометтија биће одржана у Лондону Музеј Петра Кончаловског отворит ће се у бившем умјетничком студију Француски шарм на новом континенту: акценти изложбе Монет и амерички импресионизам Copyright 2019 \ none \ Арт Дигест: Пицассо Лавнмовер, Банкси за 466 милиона долара и костур диносауруса на Ајфеловој кули


РТС :: Да ли је етички преварити еволуцију Наука Да ли је етички преварити еволуцију четвртак, 08. авг 2019, 13:15 -> 13:35 Успех међународног научног тима у Кини у прављењу људско-мајмунских ембриона изазвао је бројне реакције широм света. Председник националног комитета за биоетику Унескове комисије Србије, Звонко Магић, каже да су научници успели у ономе што стотине милиона године еволуције нису дозволиле и што се десило само у грчкој митологији. Магић каже да се и раније покушавало са прављењем таквих организама – између човека и свиње, миша и пацова, али да је неуспех био поприличан. „На једну људску ћелију биле су хиљаде и десетина хиљада ћелија другог организма. У овом случају из изјава истраживача можемо констатовати да су они постигли много већи успех“, објашњава Магић. Према његовим речима, прављење људско-мајмунског ембриона представља велики научни успех. „Оно што стотине милиона године еволуције нису дозволиле да се деси, што се десило само у грчкој митологији, ми сада имамо податке да су научници успели да споје ћелије два различита организма“, истиче Магић. Сигурно је, како каже, да су стручњаци морали да направе неке модификације на ембрионалним ћелијама уз помоћ технике прекрајања гена, као и на матичним ћелијама људског порекла. Основна идеја је добијање организама, који ће на крају бити даваоци органа за људе. Ембриони су уништени после 14 дана, што значи да није кренула органогенеза нити развој централног нервног система, па је у том случају уништена једна скупина ћелија. У том случају је, како наводи Магић, то прихватљиво и зато ово може да се оцењује као научно достигнуће и успех, јер би све преко тих 14 дана будило огромне етичке дилеме. „Они су успели да закључају одређене гене и да спрече да се људске ћелије инкорпорирају у централни нервни систем мајмуна, тако да не могу да се развијају мождане ћелије. Тврде да би се у том случају поокренуо механизам самоуништења“, каже Магић. Што се ксенотрансплантације тиче, професор објашњава да она постоји већ 100 година, али да има велика ограничења. „Трансплантација органа са животиња на људе је привлачна идеја, али је разлика толика да то просто није могуће. Колико год ви да сузбијете људски одговор, то је немогуће. Међутим, група истраживача успела је да техником едитовања гена очисти од ретровируса геном свиње, тако да сада имамо јетру свиње која нема ретровирусе“, објашњава Магић. Следећи корак је да се та јетра учини компатибилном и да је људски организам прихвати. (понедељак, 12. авг 2019, 10:01) - anonymous [нерегистровани] (недеља, 11. авг 2019, 18:50) - Sara [нерегистровани] (недеља, 11. авг 2019, 18:33) - anonymous Lala [нерегистровани] (недеља, 11. авг 2019, 12:41) - Drago [нерегистровани] (субота, 10. авг 2019, 12:58) - anonymous [нерегистровани] (петак, 09. авг 2019, 16:45) - anonymous [нерегистровани] (петак, 09. авг 2019, 14:41) - anonymous [нерегистровани] (петак, 09. авг 2019, 00:06) - Саша [нерегистровани] (четвртак, 08. авг 2019, 19:38) - anonymous [нерегистровани] (четвртак, 08. авг 2019, 15:33) - anonymous [нерегистровани]


Српска више не упозорава, него конкретно дела – Вести Србија 17. новембра 2019. 17. новембра 2019. miki Било је и раније сличних докумената у различитим формама, са позивима да се бране „дејтонска права“ српског ентитета, али до сада то није учињено овако свеобухватно, системски и аргументовано. Пред други ентитет, два преостала конститутивна народа и међународну заједницу стављен је једноставан избор: или ће се „дејтонска структура“ поштовати или БиХ више неће постојати. БиХ постоји „сагласношћу Републике Српске“ (члан 4); ако се покушају измене мимо воље српског народа приступиће се „доношењу новог Устава“ који ће подразумевати „поврат одузетих надлежности и функционисање у складу са Дејтонским споразумом“ (члан 6). Овлашћене су извршне ентитетске власти да „покрену реформу институција правосуђа на нивоу БиХ“ (члан 18); задужена је Влада „да анализира ефекте неуставних преноса надлежности са ентитета на ниво БиХ“ и „да изврши припреме како би се омогућило евентуално издвајање из ПДВ система БиХ“ (члан 19). Напослетку, „Народна скупштина Републике Српске ће, сходно поштовању суверенитета и владавине права, покренути иницијативу за укидање Канцеларије високог представника“ (члан 14). Хоће ли умети да прочитају? Све је написано јасно и недвосмислено и правно утемељено, између осталог, и на одлуци Венецијанске комисије из јуна 2005. године. Само је питање: хоће ли то они који требају умети да прочитају? Јер, архитектама „дејтонске грађевине“ није био циљ да се она дугорочно одржи. Мировни споразум послужио је за заустављање рата, затим је требало постепено крунити ентитетска овлашћења и пребацивати их на Сарајево, све док Република Српска не остане „политичка љуштура“, форма без суштине. За западне дипломатије и високе представнике који су долазили (част изузецима, попут Лајчака), важнију ствар је представљао Вашингтонски споразум из марта 1994. године, него Дејтонски из новембра 1995. године. Тако се обрао у јавном животу и дошао у додир са политичарима и војницима. Сада он, у својој наивности, мисли да су и њих покренуле и довеле исте побуде као и њега, и да ће, користећи њихову власт и силу, моћи постићи оно што жели“. Фра Иван Фрањо Јукић, словенофил, романтичар, посвећен идеји заједничке борбе свих који говоре истим језиком за ослобођење од отоманског јарма, на крају је завршио најпре у цариградском изгнанству, а потом и у апсани. Одлуком и вољом Омер-паше Латаса. Невероватно — и Латаса је Јукић дочекао раширених руку, чак му посветио „славодобитницу“, убеђен да заједничко порекло има већу тежину од беглербеглука. Наиван, нереалан, без спознаје о томе како функционише „систем“, без савезника у политици. Алија Изетбеговић је у последњем интервјуу, датом из болничког кревета Сенаду Хаџифејзовићу, подвукао: „То ће историја одредити, али Клинтон је велики председник и велики човек“. Клинтон га је убедио да ће, пре или касније, све бити у реду. Туђман је тада у Вашингтону вероватно добио „зелено светло“ за организовање највећег етничког чишћења у Европи након Другог светског рата и ликвидацију Републике Српске Крајине. Заузврат, одустао је од хрватског ентитета у БиХ и прихватио Федерацију са муслиманском већином. Због тога је Клинтон споменуо Јукића. Заточеници обећања из Вашингтона Међутим, ствари се нису одвијале онако како је обећано Изетбеговићу. Република Српска се, упркос свему, одржала. „Дејтонска структура“ је производ крвавог трогодишњег грађанског рата, због тога су пале жртве и било је великих страдања. То је гаранција да неће бити мајоризације и дискриминације. Како да се Срби одрекну тога? И због чега да се одрекну? „Дејтон“ ће бити спровођен или уз сагласност осталих заинтересованих страна или без њих. Ако то не буде могуће ни у једној варијанти, неће више бити ни БиХ. Свиђало се то некоме или не — то је будућност. А највећа одговорност за све што се након тога може дешавати, пре свега, ће бити на онима који и даље живе у прошлости. Који су заточеници обећања из 1994. године. Који и даље мисле да ће се БиХ уређивати по вашингтонском, а не дејтонском обрасцу. Који дају предност Јукићу, а не Андрићу и Селимовићу или Кочићу и Лубарди. Који верују у „велику улогу“ Клинтона, заборављајући уље на платну са зида куће Џефрија Епстајна, на ком је бивши председник приказан у плавој хаљини и црвеним ципелама са високим потпетицама. ← KФОР ОРГАНИЗУЈЕ ПРОСТИТУЦИЈУ девојака из Црне Горе! Вучић и Тачи постигли споразум, а oн подразумева... → 29. августа 2018. miki Коментари су искључени на Састанак министра одбране са представницима војних пензионера Ко су власници српске земље 29. новембра 2015. miki Коментари су искључени на Ко су власници српске земље Косовска скупштина трећи дан без кворума 6. септембра 2018. miki Коментари су искључени на Косовска скупштина трећи дан без кворума


Први конзуларни дан у Модричи | www.modrica.ba Први конзуларни дан у Модричи У Модричи је данас 29. јуна 2019. године одржан први Конзуларни дан Генералног конзулата Републике Србије са сједиштем у Бања Луци. Конзуларна канцеларија се налази у просторијама Српског културног центра. У оквиру специјалних веза између Републике Србије и Републике Српске отворена је конзуларна канцеларија у којој ће грађани моћи предавати разне захтјеве везано за држављанство и друге документе а након додатног техничког опремања и захтјеве за издавање путних исправа. То је четврта канцеларија отворена у Републици Српској а опслуживаће грађане Модриче и сусједних општина. У наредном периоду конзуларни дани ће се одржавати задње суботе сваког другог мјесеца. Канцеларију је данас посјетио велики број заинтересованих грађана. Први захтјев за држављанство Републике Србије предао је начелник општине Модрича Младен Крекић, те изјавио: “Изразио бих задовољство што данас у Модричи имамо први конзуларни дан. Захвалио бих се представници Владе Републике Србије и Генералном конзулату што су омогућили да се свака два мјесеца у нашем граду одржавају конзуларни дани. Ово значи много за грађане наше и сусједних општина који имају жељу за стицање двојног држављанства јер се трошкови знатно смањују. Први дан је започео онако како смо и очекивали.“ „Жељела бих да поздравим све грађане Модриче и захвалим на условима које су нам овдје обезбедили. Надам се да ћемо на обострано задовољство, на лакши начин испунити њихове захтеве. Сваког другог месеца ми ћемо им бити на располагању у канцеларији коју је обезбедио начелник општине Младен Крекић“, рекла је конзул Републике Србије у Генералном конзулату у Бања Луци Весна Маринковић.


text: 2001. је била проста година. Догађаји Јануар 6. јануар — Конгрес САД прогласио је Џорџа В. Буша победником америчких председничких избора 2000. 9. јануар — Биљана Плавшић се добровољно предала Хашком трибуналу. 15. јануар — Основана је Википедија. 19. јануар — Амерички председник Бил Клинтон донео одлуку о укидању спољног зида санкција СР Југославији. 20. јануар — Џорџ В. Буш наслиједио је Била Клинтона на месту америчког предсједника и постао 43. председник. Глорија Макапагал-Аројо је преузела дужност председника Филипина од Џозефа Естраде. 23. јануар — Инцидент самоспаљивања на Тјен Ан Мену. 25. јануар — Скупштина Србије изабрала нову Владу Србије на челу са Зораном Ђинђићем. 31. јануар — Након деветомесечног суђења шкотски суд осудио је на доживотну робију Либијца Абдел Басет ал Меграха (49) због подметања бомбе у авион Пан Ам-а, који се у децембру 1988. срушио изнад шкотског града Локербија и усмрти 270 људи. Његов саучесник Амин Халифа Фахим ослобођен је оптужби. Фебруар 6. фебруар — Аријел Шарон је победио је на изборима за израелског премијера. 12. фебруар — Свемирска летелица НЕАР Шумејкер спустила се на површину астероида 433 Ерос и постала прва свемирска летјелица која је слетела на неки астероид. 13. фебруар — Земљотрес магнитуде 6,6 погодио је Салвадор убивши најмање 400 људи. 16. фебруар — Бомбашки напад на аутобус "Нишекспреса" код Подујева, погинуло 10 Срба и још 2 особе су подлегле повредама касније, осим тога повређене су још 43 особе (Напад на аутобус код Подујева). 18. фебруар — Агент америчког Федералног истражног бироа Роберт Хансен је ухапшен пошто је 22 године шпијунирао за совјетске и руске обавештајне службе. 24. фебруар — Ухапшен Раде Марковић, бивши шеф Ресора државне безбедности у Србији. 27. фебруар — Скупштина СРЈ укинула Указ о одузимању држављанства и имовине породици Карађорђевић из 1947. Март 3. март — Хрватска национална скупштина у Мостару прогласила је „прелазну хрватску самоуправу” у БиХ. 5. март — Председници СР Југославије и Републике Српске, Војислав Коштуница и Мирко Шаровић, потписали су у Бањалуци Споразум о успостављању специјалних паралелних веза СРЈ и РС. 7. март — Високи представник за Босну и Херцеговину Волфганг Петрич сменио је Анту Јелавића са места хрватског члана Председништва БиХ. 12. март — У акцији уништавања неисламских културних споменика талибанске власти у Авганистану уништиле су два највећа кипа Буде у свету. 23. март — После петнаестогодишње мисије у свемиру, руска свемирска станица Мир, плански је уништена потапањем у Тихом океану. 23. март — Хашком трибуналу предат Миломир Стакић, бивши градоначелник Приједора. 28. март — Заступнички дом Хрватског сабора укинуо Жупанијски дом истог. 30. март — На београдском насељу Дедиње окупило се неколико стотина присталица бившег председника СРЈ и Србије Слободана Милошевића, после вести да се спрема његово хапшење. Посланици СПС-а у републичком парламенту напустили заседање и придружили се демонстрантима. Април 1. април — После преговора са српском Владом, Слободан Милошевић се предао истражним органима и одведен у београдски Централни затвор, где му је одређен притвор. 1. април — Амерички шпијунски авион сударио се с кинеским ловцем изнад Јужног кинеског мора, после чега је летелица САД принудно слетела у кинеску војну базу Хајнан. 28. април —Бизнисмен из САД, Денис Тито, први човек који је платио лет у свемир (20 милиона долара), отпутовао је, с руском посадом, на Међународну свемирску станицу. Јун 1. јун — Непалски престолонаследник Дипендра убио је у палати у Катмандуу своје родитеље, краља Бирендру и краљицу Ајсварају и још шест чланова породице, а потом је извршио самоубиство. 11. јун — У Јагодини убијен новинар Милан Пантић, дописник „Вечерњих новости” из тог града. Потпредседник Владе Србије, Вук Обрадовић, разрешен дужности због оптужби да је сексуално узнемиравао колегинице из своје странке. 28. јун — Слободан Милошевић изручен Хашком трибуналу. Јул 2. јул — У САД је извршено прво усађивање механичког срца. 13. јул — Формиран Одбојкашки клуб „Борац” из Бање Луке. 14. јул — Влада Републике Србије саопштила је да је откривен камион-хладњача у акумулационом језеру хидроелектране Перућац, где је нађено између 50 и 60 лешева за које се претпостављало да су жртве рата на Косову и Метохији. Август 13. август — Представници Северне Македоније, Албанаца у Републици Македонији, САД и ЕУ потписали Охридски споразум. 17. август — Демократска странка Србије иступила из ДОС-а и Ђинђићеве Владе, оптужујући је да је повезана са организованим криминалом. 22. август — Милан Протић, амбасадор СР Југославије у САД, смењен са своје дужности. Септембар 11. септембар — Терористички напади у САД, велики број жртава, срушене две зграде Светског трговинског центра у Њујорку. 16. септембар — Кина је после 15 година преговора примљена у Светску трговинску организацију. 26. септембар — Белгија је изручила Међународном трибуналу за Руанду бившег руандског министра за финансије Емануела Ндиндабахизија, оптуженог за умешаност у геноцид у Руанди. Октобар 7. октобар — САД и Уједињено Краљевство су почеле ваздушне нападе на Авганистан због одбијања авганистанских власти да изруче Осаму бин Ладена. 24. октобар — У нападу америчких снага на Кабул, убијена су 22 члана пакистанског милитаристичког покрета Харакат-ул-Муџахедини, који су се борили против индијске власти у Кашмиру. 26. октобар — Амерички председник Џорџ Буш млађи је потписао Патриотски закон, чиме је значајно повећана надлежност америчких служби у борби против тероризма. Новембар 9. новембар — Отпочела побуна припадника Јединице за специјалне операције Ресора државне безбедности Србије. Децембар 6. децембар — Наташа Мићић (ДОС) изабрана је за председницу Скупштине Србије, након што је Драган Маршићанин (функционер ДСС), поднео оставку на ту функцију. Рођења Јануар 3. јануар — Дени Авдија, израелско-српски кошаркаш 3. јануар — Лазар Васић, српски кошаркаш 21. јануар — Џексон Брандиџ, амерички глумац 22. јануар — Страхиња Ераковић, српски фудбалер 23. јануар — Олга Даниловић, српска тенисерка Фебруар 15. фебруар — Хејли Тју, америчка глумица 19. фебруар — Александар Ланговић, српски кошаркаш Март 17. март — Иван Илић, српски фудбалер 25. март — Кристијан Белић, српски фудбалер 31. март — Џејмс Вајзман, амерички кошаркаш Април 26. април — Софија Перић, српска певачица 29. април — Грегор Глас, словеначки кошаркаш Мај 8. мај — Марко Павићевић, српски кошаркаш 24. мај — Страхиња Павловић, српски фудбалер 27. мај — Изабела Видовић, америчко-хрватска глумица 31. мај — Ига Свјонтек, пољска тенисерка Јун 14. јун — Марио Накић, српско-хрватски кошаркаш 20. јун — Бојан Томашевић, црногорски кошаркаш Јул 8. јул — Рил Даунс, канадска глумица 10. јул — Изабела Мерсед, америчка глумица и певачица Август 1. август — Стеван Карапанџић, српски кошаркаш 5. август — Ентони Едвардс, амерички кошаркаш 14. август — Петар Станић, српски фудбалер 16. август — Јаник Синер, италијански тенисер 22. август — Ламело Бол, амерички кошаркаш 31. август — Аманда Анисимова, америчка тенисерка Септембар 8. септембар — Никола Штулић, српски фудбалер Новембар 2. новембар — Лазар Павловић, српски фудбалер Децембар 18. децембар — Били Ајлиш, америчка музичарка 26. децембар — Алексеј Покушевски, српско-грчки кошаркаш 29. децембар — Немања Поповић, српски кошаркаш Смрти Јануар 13. јануар — Бранко В. Радичевић, српски књижевник. (*1925) 15. јануар — Лео Маркс, британски криптограф. (*1920) 31. јануар — Гордон Руперт Диксон, канадски писац научне фантастике. (*1923) Фебруар 4. фебруар — Драган Максимовић, српски глумац. (*1949) 18. фебруар — Миодраг Гидра Стојановић, српски боксер. (*1950) 25. фебруар — Доналд Бредман, аустралијски играч крикета. (*1908) 26. фебруар — Драгослав Аврамовић, српски економиста и гувернер. (*1919) Март 9. март — Михајло Костић Пљака, српски глумац. (*1933) 10. март — Маја Маршићевић Тасић, српска новинарка и активисткиња Грађанског савеза Србије. (*1965) 15. март — Ен Садерн, америчка глумица. (*1909) Април 12. април — Љиљана Крстић, српска глумица. (*1919) 20. април — Ђузепе Синополи, италијански композитор. (*1946) Мај 6. мај — Божидар Тимотијевић, српски књижевник, песник и новинар. (*1932) 11. мај — Даглас Адамс, британски радио-драматург и писац. (*1952) 12. мај — Диди, бразилски фудбалер. (*1929) Јун 3. јун — Ентони Квин, мексички глумац, сликар и писац. (*1915) 8. јун — Бранко Плеша, српски глумац. (*1926) 11. јун — Милан Пантић, српски новинар. (*1954) 17. јун — Сава Вуковић, шумадијски епископ СПЦ. (*1930) 18. јун — Даворин Поповић, певач поп и рок групе Индекси. (*1946) 27. јун — Џек Лемон, амерички глумац и музичар. (*1925) Јул 10. јул — Анђелија Милић, српска певачица народне музике. (*1921) 20. јул — Карло Ђулијани, италијански активиста, убијен. (*1978) 21. јул — Крста Петровић, српски певач забавне музике. (*1928) 21. јул — Крсте Црвенковски, македонски политичар. (*1921) 22. јул — Индро Монтанели, италијански новинар и историчар. (*1909) 26. јул — Јозеф Клаус, аустријски политичар, канцелар Аустрије од 1964. до 1970. год. (*1910) 30. јул — Антон Шварцкопф, немачки проналазач. (*1924) Август 1. август — Зузана Халупова, српска сликарка наиве. (*1925) 17. август — Живко Николић, црногорски редитељ и сценариста. (*1941) 20. август — Ким Стенли, америчка глумица. (*1925) 25. август — Алија, америчка певачица, глумица и модел. (*1979) Септембар 2. септембар — Кристијан Бернард, јужноафрички хирург. (*1922) 9. септембар — Ахмад Шах Масуд, авганистански борац и војсковођа (*1953) 13. септембар — Дороти Макгвајер, америчка глумица. (*1916) 14. септембар — Олга Ивановић, српска глумица. (*1921) 28. септембар — Ернест Ачкун, кларинетиста. (*1930) Октобар 7. октобар — Родољуб Рођа Раичевић, певач и композитор народне и забавне музике. (*1957) 11. октобар — Нада Мамула, српска певачица. (*1927) 29. октобар — Милорад Б. Протић, српски астроном. (*1910) Новембар 8. новембар — Радмила Савићевић, српска глумица. (*1926) 29. новембар — Џорџ Харисон, британски гитариста, текстописац, певач и филмски продуцент, познат као члан Битлса. (*1943) Децембар 8. децембар — Мирза Делибашић, југословенски кошаркаш. (*1954) 18. децембар — Жилбер Беко, француски певач, композитор, пијаниста и глумац. (*1927) 22. децембар — Јован Гојковић, српски фудбалер. (*1975) Нобелове награде Физика — Ерик Алин Корнел, Волфганг Кетерле и Карл Виман Хемија — Вилијам С. Ноулс, Рјоџи Нојори (野依良治); К. Бари Шарплес Медицина — Лиланд Х. Хартвел, Р. Тимоти Хант, сер Пол М. Нерс Књижевност — Видјадар Сураџпрасад Најпол Мир — Уједињене нације и генерални секретар Кофи Анан (Гана) Економија — Џорџ Акерлоф, Мајкл Спенс и Џозеф Штиглиц (САД) Референце 2000-е


• Невидљива окупација − Хах, какве су сада ово глуопости, јел?! Па како тако нешто може уопште и да постоји, запитаће се сваки чији је степен интелигенције испод задовољавајућих 80 бодова IQ-а. На жалост, затровани телевизијским смећем мозгови већине људи полако али сигурно атрофирају (ако већ нису). Свако "нормалан", по телевизијским мерилима, сматраће све ово што је овде изнето као некакву параноидну теорију завере... Ако му је воља (таква) нека сматра. Нека се врати после изгњављености (на радном месту) своме ТВ апарату и нека ужива у дебилним е 22e2 84;исијама ТВ пинка, б92 и на жалост РТС-а који је јавни сервис за прављење лоботомираних индивидуа са кашом уместо мозга, или још боље речено, са ампутираним мозгом без икакве примене хируршких инструмената. Са порастом значаја и учешћем технологије смањује се адекватно томе и количина неопходне силе у одржавању реда. Телевизијски програми су невидљиве војске које марширају кроз и преко глава људи правећи од њих послушне и понизне овчице, које су притом толико себичне да не размишљају изван оквира својих личних задовољстава. Први који су схватили значај и моћ писане речи, а касније и сугестивну снагу покретних слика (филма и телевизије) опет је била једна "изабрана" група људи која је већ дообро разрадила начин окупације других народа без проливања крви и примене насиља. Та група људи је прво измислила историју свог сопственог постојања, затим је осмислила један јак кохезивни и центрифугални процес који се може преносити са поколења на поколење (како се не би изгубио временом) а који се негује од малена кроз процес васпитања и непрекидног понављања. Искористивши то информационо оружје за поробљавање и учвршћивање умова сопствених припадника, кренули су врло брзо и у походе невидљивог освајања умова других људи. Лаж је увек лаж! Чак и када се стотину пута изговори – лаж ће опет (и увек) бити лаж! Проблем је у томе што се сугестивним импутирањем од и преко стране ауторитета (данас масовних медија) она сматра, заправо верује се за њу (лаж) да је истина. Раније је из силе, као и страха од њене 3ff9 примене, проистицао ауторитет; нпр. едикт неког римског императора коме су се сви морали повиновати из страха од санкције. Данас вести државних и других приватних телевизија снагом својих слика и речи формирају јавно мњење тако да је примена силе потребна у веома малом броју случајева, јер ће се сви опходити нпр. према јеврејима као "жртвама вишевековног неправедног прогањања" без да се ико запита да ли је таквих, барем у тој мери, прогањања било, а ако их је већ било – због чега су их прогонили?! Медији, као невидљива непријатеска војска која незадрживо маршира против здравог разума, има и на то већ спреман и понуђен одговор, или више њих, од којих ни један наравно није истинит. Истина не одговара ономе који живи од лажи и обмане, зато се увек и труди да све могуће медије увек држи у свом власништву, или евентуално "само" под својом контролом. Овде се батаљони непријатељских војника не виде (част изузецима). Овде војску ипак чини гомила упосленика који у тим медијима раде, што из убеђења, што из користи, а велика већина само зато што им је то посао за који су плаћени и на основу чега издржавају своје породице (ако их имају). Врх пирамиде овде контролише наредбама (баш као у војсци) уређивачку политику медија (план или стратегију баш као у војсци), а новинар, водитељ, је ту да ради свој посао и да слуша (баш као у војсци). Алтернатива ипак постоји, али је увек лепше живети од писања него од слагања цигала и малтера на грађевини. Још један опција је глад и незапосленост, што свакако нико не жели. Тако невидљива окупациона сила има своје послушне војнике који "само раде свој посао". Што је најтужније од свега, овде су "војници" окупатора сачињени од домицилног становништва покореног народа. Уређивачку политику (стратегију окупатора) и даље одређује и води неко ко је страног порекла или неко ко је довољно послушан. И онда када се само сетим да су јаничари реликт прошлости. • Окупација овом (медијском) силом не врши се пушкама, бајонетима и бомбама. Не. Овде се битке воде око умова људи који се полако кроз дужи временски период предају вољи окупатора тако да од њих остају само празне љуштуре са екстремитетима које служе за рад и присвајање те вредности, односно плодова тог рада од стране окупатора. Поред овог "војника фронталног чеоног режња" окупатор има на располагању још јаничара у изобиљу. Када прођу разне уцене, притисци, па и нека бомбардовања (сећате се 1999-те?) на сцену ступа, опет помоћу једног од широког спектра преузимања власти од стране окупатора, некакав избор нове власти за коју су људи 'гле чуда' гласали. Власт добија дакле онај коме су медији креирали добитну комбинацију кроз разне 'имиџ мејкере' и свакодневне хвалоспеве и кићење ловорикама. Тада, након избора на сцену ступа нова невидљива војска окупатора − "војска малог мозга и дубок 4000 080;х џепова". То је нова сила јаничарска која господари својим народом а служи окупатору. То је "војска малог мозга", зато што нас све колективно је*е у мали мозак, али је истовремено и "војска дубоких џепова" јер своје "сексуалне" услуге над сопственим народом скупо наплаћује, мада и проституисање спрам окупатора није јефтино. Сада већ имамо мултифинкционалне, или војничким речником речено, комбиноване јединице окупатора сачињене од домицилног народа. Прва ударна (медијска) јединица је плаћеничка, али залута и по који ентузијаста. Друга ударна (политичка) јединица је махом сва плаћеничка, јер се овде ипак ради о професионалним војницима демократије, који ће учинити све да заштите себе, пардон "демократију" на рачун целине. Тако се ови професионални војници невидљивог окупатора, попут разних Чанкова, Чедомораца, Тадићијеваца, својски труде да разним инструментима кодификоване силе заштите интересе невидљивог окупатора. Неки од њих се труде да доносе законе (услов за примену силе) чак и ревносније од других професионалаца (сећате се потурица?). Ово није више трговина типа "веру за вечеру" ово је трговина типа "нацију за котизацију". Наиме, невидљиви окупатор је смислио једну веома перфидну шему која се зове "самофинансирање". Не, не,... нема везе оно са блајховањем мозгова на факултетима, то је већ шеста ударна група окупатора на мозак (а богме и на новчаник). Овде важи следећи принцип: што се више домаћи политички војник окупатора котира у сопственом народу, по могућству да буде што симпатичнији, елоквентнији,... заправо допадљиви демагошко-педагошки лажов (ово се види по резултатима избора – што више дотични лажов гласова добије то значи да је боље и више људи слагао), те му самим тиме следује већа котизација у очима окупатора. Међутим, котизацију не плаћа окупатор! Не, ни случајно,... то је регулисано у модерним војскама окупатора тако да се политички војник демократије поставља на неку државну дужност и државне јасле где може безбрижно да сиса свој народ, а по жељи и да се бави криминалом без последица. Имати монопол на криминал је веома уносно. Тако имамо веома велику уштеду у финансијским издацима невидљивог окупатора, а пљачка иде на два колосека: један колосек, онај шири (банкарство, привреда), води ка окупатору, а онај ужи колосек води ка домаћем политичком војнику, модерном потурици који лаже и експлоатише свој сопствени народ за талир, дукат, форинту,... небитно – битно је само да се џепови пуне. Са друге стране, имамо овакве последице невидљиве окупације : Привреда покореног народа је стављена у службу страног завојевача и његови ресурси и производи се екстрахују и користе за потребе тог истог страног завојевача, односно окупатора. У складу са тим, начин и квалитет живота покореног народа се драстично мења на лоше. Нар& 4000 #1086;д нема више довољно средстава да се биолошки регенерише и тиме одржава у постојању. Природни прираштај је смањен због немаштине и млади више немају перспективу, будућност, посао, пород односно потомство. Степен морталитета је већи од степена наталитета. Политичке и економске прилике су нестабилне а већи део покореног народа живи веома лоше, чак на ивици егзистенције. Биолошки се репродукује (има децу) само један мали број и даље добростојећих који су пронашли неку шему да се њихови интереси поклапају са интересима окупатора и стога они чувају своје позиције у друштву, без обзира на цену коју плаћа целина односно читав народ . Као што се да (сада) приметити – апсолутно су исте последице и видљиве и невидљиве окупације! Има ли можда неке разлике? Има! Добро, па која је онда разлика? Разлике су следеће: окупатор није гинуо, јер је све време био невидљиви (јеврејин), новац за окупацију је трошио само у почетку кампање, да би му се након ње многоструко вратио (окупатор видљиве окупације све време мора да плаћа скупу војну окупацију), одржаваоци окупације су (модерне потурице) које су сачињене из припадника домицилног народа. Има ли хајдука ова модерна невидљива окупација? Има,... ови хајдуци верују у сој, а не у број,... ови хајдуци немају вођу (харамбашу) кога "Турци" и потурице могу затворити или убити; ови хајдуци против невидљиве окупације се боре истином, али и мачем ће ако затреба! Време мача ће доћи ако потурице крену са својим хатишерифима (законима) које имају у плану, јер тад' ће хајдуцима остати само (бетонска) шума. Не стискајте зато "Турци" и потурице јер орах је воћка чудновата – зубе сломи, ал' орах не поломи .


text: Оберто, Гроф од Сан Бонифација (Oberto, conte di San Bonifacio), опера, dramma у два чина Ђузепеа Вердија Либрето Темистокле Солера (Temistocle Solera) према либрету прве Вердијеве опере Рочестер (Rocester) Антонија Пјаце (Antonio Piazza), која није прихваћена код публике, а чија је партитура изгубљена. Праизведба 17. новембар 1839, Милано у Teatro alla Scala Ликови и улоге Оберто (Oberto), гроф од Сан Бонифација - баритон Леонора (Leonora), његова ћерка - сопран Рикардо (Riccardo di Salinguerra), гроф од Салингуере - тенор Куница (Cuniza), сестра Ецелина да Романо - мецосопран Имелда (Imelda), Куницина пратиља - мецосопран витезови, племство, вазали (хор) Место и време Замак Ецелино (Ezzelino) у Басану (Bassano) и околина 1228. године. Садржај Рикардо, верен са Куницом, заводи Леонору, које се због тога одриче отац, гроф Оберто. Када Куница сазна за Рикардово неверство, спремна је да се одрекне своје љубави да спаси Леонорину част. Ипак, Оберто захтева да се бори у двобоју и умире од Рикардовог мача. Рикардо је очајан, а Леонора се убија. Познате музичке нумере Ciel pietoso, ciel clemente (Рикардова романса из II чина) Спољашње везе Либрето Оберто, Гроф од Сан Бонифација – либрето (Opera Stanford) Опере