Шина BRIDGESTONE Blizzak-VRX 185/55R15 82S - Pneumatico.RU Шины BRIDGESTONE Blizzak VRX 185/55R15 82S Информация о шине 39261-236 BFGOODRICHBFGOODRICHG-Force Winter 2 185/55R15 82T56672-236завтра3638 руб.купить+9 суток3636 руб.купитьBFGOODRICHG-Grip 185/55R15 82H29798-236завтра3247 руб.купитьBRIDGESTONEBRIDGESTONEBlizzak Spike-01 шип 185/55R15 82T39246-236завтра4574 руб.купитьBRIDGESTONEBlizzak VRX 185/55R15 82S39261-236завтра4315 руб.купитьBRIDGESTONEMY-02 Sporty Style 185/55R15 82V36857-236завтра4029 руб.купить+5 суток3975 руб.купитьCONTINENTALCONTINENTALContiEcoContact 5 185/55R15 XL86H46406-236завтра4030 руб.купитьCONTINENTALContiIceContact шип 185/55R15 XL86T32273-236завтра4550 руб.купитьCONTINENTALContiPremiumContact 2 185/55R15 82T35414-236завтра4474 руб.купитьCONTINENTALContiPremiumContact 5 185/55R15 82H37208-236завтра4479 руб.купитьCONTINENTALContiVikingContact 3 185/55R15 82Q16352-236завтра3335 руб.купитьCONTINENTALContiVikingContact 6 185/55R15 XL86T43989-236завтра4953 руб.купитьCONTINENTALContiWinterContact TS 790 185/55R15 82T21916-236+7 суток4559 руб.купитьCONTINENTALContiWinterContact TS 860 185/55R15 XL86H57066-236завтра4921 руб.купитьCONTINENTALIce Contact 2 шип 185/55R15 86T50256-236+7 суток5640 руб.купитьCONTYRECONTYREArctic Ice 3 (нешип) 185/55R15 82Q44015-236завтра2357 руб.купитьCONTYREArctic Ice 3 шип 185/55R15 82Q44018-236завтра2509 руб.купитьDUNLOPDUNLOPGraspic DS3 185/55R15 82Q29897-236завтра3743 руб.купитьDUNLOPSP Sport BluResponse 185/55R15 82V48411-236+4 суток3285 руб.купитьDUNLOPSP Sport FM800 185/55R15 86V51846-236+5 суток3417 руб.купитьDUNLOPSP Sport LM704 185/55R15 82V39702-236завтра3277 руб.купитьDUNLOPSP Touring T1 185/55R15 82H39781-236завтра3291 руб.купитьDUNLOPSP Winter Ice 02 шип 185/55R15 XL86T49378-236завтра3958 руб.купитьDUNLOPSP Winter Maxx WM01 185/55R15 82T38079-236завтра4346 руб.купитьECOVISIONECOVISIONW-686 шип 185/55R15 XL86H47562-236завтра2537 руб.купитьGISLAVEDGISLAVEDNord Frost 100 шип 185/55R15 XL86T37995-236+4 суток4241 руб.купитьGISLAVEDNord Frost 200 шип 185/55R15 XL86T57444-236завтра4079 руб.купитьGISLAVEDSoft Frost 3 185/55R15 XL86T46358-236завтра4145 руб.купитьGOODYEARGOODYEAREfficientGrip Performance 185/55R15 82V48674-236завтра3604 руб.купитьGOODYEARUltraGrip 9 185/55R15 82T49114-236завтра4349 руб.купитьGOODYEARUltraGrip Ice Arctic шип 185/55R15 XL86T36510-236завтра4504 руб.купитьGOODYEARVector 4Seasons Gen-2 185/55R15 82H55372-236+7 суток4735 руб.купитьGTRADIALGTRADIALChampiro WinterPro 185/55R15 86H44376-236завтра3005 руб.купитьHANKOOKHANKOOKOptimo ME02 K424 185/55R15 XL86H41245-236завтра3195 руб.купитьHANKOOKWinter I Cept Evo W310 185/55R15 82T34109-236+4 суток3701 руб.купитьHANKOOKWinter i Cept IZ W606 185/55R15 82T39560-236завтра3644 руб.купить+8 суток3611 руб.купитьHANKOOKWinter i Pike RS W419 (шип) 185/55R15 XL86T39470-236завтра3719 руб.купитьHANKOOKWinter i*Cept iZ2 W616 185/55R15 XL86T57547-236завтра3526 руб.купитьKUMHOKUMHOHS-51 Solus 185/55R15 82V45158-236завтра2867 руб.купитьKUMHOKW22 I ZEN шип 185/55R15 82T28286-236завтра3493 руб.купитьKUMHOKW31 I Zen 185/55R15 XL86R39362-236завтра3345 руб.купитьKUMHOPS31 ECSTA 185/55R15 82V61874-236+5 суток2835 руб.купитьKUMHOWi31 Winter Craft Ice шип 185/55R15 82T45223-236завтра3632 руб.купитьLAUFENNLAUFENNLW31 185/55R15 82T58417-236завтра3140 руб.купитьLAUFENNLW71 (шип) 185/55R15 86T58457-236завтра3337 руб.купитьLAUFENNS-FIT EQ (LK01) 185/55R15 82H61558-236+2 суток3005 руб.купитьMARSHALMARSHALKW22 I ZEN шип 185/55R15 82T43753-236завтра3435 руб.купитьMARSHALWi31 Winter Craft Ice шип 185/55R15 82T46228-236завтра3534 руб.купить+7 суток3442 руб.купитьMATADORMATADORMP 47 Hectorra 3 185/55R15 82H56190-236завтра3219 руб.купитьMATADORMP 92 Sibir Snow SUV 185/55R15 82T48366-236завтра3168 руб.купитьMAXXISMAXXISNP3 Arctictrekker шип 185/55R15 86T59710-236+4 суток3511 руб.купитьMICHELINMICHELINAlpin A4 185/55R15 82T33567-236+9 суток4611 руб.купитьMICHELINX-Ice North 3 шип 185/55R15 XL86T42645-236завтра4568 руб.купитьMICHELINX-Ice Xi3 185/55R15 XL86H38021-236завтра4568 руб.купитьNEXENNEXENN’Blue HD plus 185/55R15 82V48371-236завтра2786 руб.купитьNEXENWinguard WinSpike WH6 (шип) 185/55R15 XL86T57706-236завтра3378 руб.купитьNEXENWinguard winSpiKe2 WH62 (шип) 185/55R15 86T49238-236завтра3482 руб.купитьNEXENWinSpike шип 185/55R15 86T39410-236завтра3458 руб.купитьNOKIANNOKIANHakka Blue 185/55R15 86V34358-236завтра3719 руб.купитьNOKIANHAKKA BLUE 2 185/55R15 XL86V60250-236завтра3957 руб.купитьNOKIANHakkapeliitta 7 шип 185/55R15 XL86T29064-236завтра4237 руб.купитьNOKIANHakkapeliitta 8 шип 185/55R15 XL86T36655-236завтра4951 руб.купитьNOKIANHakkapeliitta R2 185/55R15 XL86R36599-236завтра5447 руб.купитьNOKIANNordman 5 шип 185/55R15 XL86T40162-236завтра3729 руб.купитьNOKIANNordman RS2 185/55R15 XL86R56830-236завтра3344 руб.купитьNOKIANWR D3 185/55R15 XL86H33635-236завтра4185 руб.купитьOVATIONOVATIONW-586 185/55R15 XL86H47234-236завтра2675 руб.купитьPIRELLIPIRELLICinturato P1 Verde 185/55R15 82H40484-236+4 суток3994 руб.купитьPIRELLIFormula Energy 185/55R15 86H47897-236завтра2941 руб.купитьPIRELLIFormula Energy 185/55R15 82V47331-236+4 суток3213 руб.купить+5 суток2952 руб.купитьPIRELLIFormula ICE шип 185/55R15 86T46551-236завтра3619 руб.купитьPIRELLIWinter Ice Zero (шип) 185/55R15 82T45464-236завтра4380 руб.купитьPIRELLIWinter SnowControl Serie 3 185/55R15 82T39068-236завтра4314 руб.купитьROADSTONEROADSTONEEURO WIN (нешип) 185/55R15 82H52696-236завтра3190 руб.купитьROADSTONEWinSpike шип 185/55R15 86T53838-236завтра3075 руб.купитьSAILUNSAILUNAtrezzo ELITE 185/55R15 82H56555-236завтра2456 руб.купитьSAILUNICE BLAZER WSL2 185/55R15 82H50462-236завтра2682 руб.купитьSAILUNICE BLAZER WST1 (шип) 185/55R15 82T47270-236завтра3219 руб.купитьSAVASAVAEskimo S3 Plus 185/55R15 82T35947-236завтра3045 руб.купитьSAVAIntensa HP 185/55R15 82H44315-236+4 суток3156 руб.купитьTIGARTIGARPrima 185/55R15 82V8093-236завтра2525 руб.купитьTIGARWINTER1 185/55R15 82T48589-236+9 суток2732 руб.купитьTOYOTOYOObserve Garit G3-Ice (OBG3S) шип 185/55R15 82T38747-236завтра3775 руб.купитьTOYOObserve GSi5 (OBGS5) 185/55R15 82Q50320-236завтра3725 руб.купитьTOYOPROXES CF-2 185/55R15 82H48875-236+6 суток3718 руб.купитьTOYOPROXES CF-2 185/55R15 82V36863-236+8 суток3398 руб.купитьTOYOR27 185/55R15 82V41111-236завтра3327 руб.купитьTOYOTYDRB 185/55R15 82V37266-236завтра2929 руб.купитьVIATTIVIATTIStrada Asimmetrico (V-130) 185/55R15 82H58704-236завтра2430 руб.купитьYOKOHAMAYOKOHAMABluEarth AE-01 185/55R15 82V62526-236завтра3106 руб.купитьYOKOHAMABluEarth AE-50 185/55R15 82V52386-236завтра3287 руб.купитьYOKOHAMAC.DRIVE (AC02) 185/55R15 82V35221-236+8 суток3406 руб.купитьYOKOHAMAIce Guard IG35 plus шип 185/55R15 86T50644-236завтра3694 руб.купитьYOKOHAMAIce Guard IG55 шип 185/55R15 86T46048-236завтра3999 руб.купитьYOKOHAMAIce Guard Studless IG50 plus 185/55R15 82Q50654-236завтра3778 руб.купитьYOKOHAMAW.drive (V902) 185/55R15 82T27194-236завтра3778 руб.купить CONTYREArctic Ice 3 (нешип) 185/55R15 82Q44015-236завтра2357 руб.купитьVIATTIStrada Asimmetrico (V-130) 185/55R15 82H58704-236завтра2430 руб.купитьSAILUNAtrezzo ELITE 185/55R15 82H56555-236завтра2456 руб.купитьCONTYREArctic Ice 3 шип 185/55R15 82Q44018-236завтра2509 руб.купитьTIGARPrima 185/55R15 82V8093-236завтра2525 руб.купитьECOVISIONW-686 шип 185/55R15 XL86H47562-236завтра2537 руб.купитьOVATIONW-586 185/55R15 XL86H47234-236завтра2675 руб.купитьSAILUNICE BLAZER WSL2 185/55R15 82H50462-236завтра2682 руб.купитьTIGARWINTER1 185/55R15 82T48589-236+9 суток2732 руб.купитьNEXENN’Blue HD plus 185/55R15 82V48371-236завтра2786 руб.купитьKUMHOPS31 ECSTA 185/55R15 82V61874-236+5 суток2835 руб.купитьKUMHOHS-51 Solus 185/55R15 82V45158-236завтра2867 руб.купитьTOYOTYDRB 185/55R15 82V37266-236завтра2929 руб.купитьPIRELLIFormula Energy 185/55R15 86H47897-236завтра2941 руб.купитьPIRELLIFormula Energy 185/55R15 82V47331-236+5 суток2952 руб.купитьGTRADIALChampiro WinterPro 185/55R15 86H44376-236завтра3005 руб.купитьLAUFENNS-FIT EQ (LK01) 185/55R15 82H61558-236+2 суток3005 руб.купитьSAVAEskimo S3 Plus 185/55R15 82T35947-236завтра3045 руб.купитьROADSTONEWinSpike шип 185/55R15 86T53838-236завтра3075 руб.купитьYOKOHAMABluEarth AE-01 185/55R15 82V62526-236завтра3106 руб.купитьLAUFENNLW31 185/55R15 82T58417-236завтра3140 руб.купитьSAVAIntensa HP 185/55R15 82H44315-236+4 суток3156 руб.купитьMATADORMP 92 Sibir Snow SUV 185/55R15 82T48366-236завтра3168 руб.купитьROADSTONEEURO WIN (нешип) 185/55R15 82H52696-236завтра3190 руб.купитьHANKOOKOptimo ME02 K424 185/55R15 XL86H41245-236завтра3195 руб.купитьPIRELLIFormula Energy 185/55R15 82V47331-236+4 суток3213 руб.купитьMATADORMP 47 Hectorra 3 185/55R15 82H56190-236завтра3219 руб.купитьSAILUNICE BLAZER WST1 (шип) 185/55R15 82T47270-236завтра3219 руб.купитьBFGOODRICHG-Grip 185/55R15 82H29798-236завтра3247 руб.купитьDUNLOPSP Sport LM704 185/55R15 82V39702-236завтра3277 руб.купитьDUNLOPSP Sport BluResponse 185/55R15 82V48411-236+4 суток3285 руб.купитьYOKOHAMABluEarth AE-50 185/55R15 82V52386-236завтра3287 руб.купитьDUNLOPSP Touring T1 185/55R15 82H39781-236завтра3291 руб.купитьTOYOR27 185/55R15 82V41111-236завтра3327 руб.купитьCONTINENTALContiVikingContact 3 185/55R15 82Q16352-236завтра3335 руб.купитьLAUFENNLW71 (шип) 185/55R15 86T58457-236завтра3337 руб.купитьNOKIANNordman RS2 185/55R15 XL86R56830-236завтра3344 руб.купитьKUMHOKW31 I Zen 185/55R15 XL86R39362-236завтра3345 руб.купитьNEXENWinguard WinSpike WH6 (шип) 185/55R15 XL86T57706-236завтра3378 руб.купитьTOYOPROXES CF-2 185/55R15 82V36863-236+8 суток3398 руб.купитьYOKOHAMAC.DRIVE (AC02) 185/55R15 82V35221-236+8 суток3406 руб.купитьDUNLOPSP Sport FM800 185/55R15 86V51846-236+5 суток3417 руб.купитьMARSHALKW22 I ZEN шип 185/55R15 82T43753-236завтра3435 руб.купитьMARSHALWi31 Winter Craft Ice шип 185/55R15 82T46228-236+7 суток3442 руб.купитьNEXENWinSpike шип 185/55R15 86T39410-236завтра3458 руб.купитьNEXENWinguard winSpiKe2 WH62 (шип) 185/55R15 86T49238-236завтра3482 руб.купитьKUMHOKW22 I ZEN шип 185/55R15 82T28286-236завтра3493 руб.купитьMAXXISNP3 Arctictrekker шип 185/55R15 86T59710-236+4 суток3511 руб.купитьHANKOOKWinter i*Cept iZ2 W616 185/55R15 XL86T57547-236завтра3526 руб.купитьMARSHALWi31 Winter Craft Ice шип 185/55R15 82T46228-236завтра3534 руб.купитьGOODYEAREfficientGrip Performance 185/55R15 82V48674-236завтра3604 руб.купитьHANKOOKWinter i Cept IZ W606 185/55R15 82T39560-236+8 суток3611 руб.купитьPIRELLIFormula ICE шип 185/55R15 86T46551-236завтра3619 руб.купитьKUMHOWi31 Winter Craft Ice шип 185/55R15 82T45223-236завтра3632 руб.купитьBFGOODRICHG-Force Winter 2 185/55R15 82T56672-236+9 суток3636 руб.купитьBFGOODRICHG-Force Winter 2 185/55R15 82T56672-236завтра3638 руб.купитьHANKOOKWinter i Cept IZ W606 185/55R15 82T39560-236завтра3644 руб.купитьYOKOHAMAIce Guard IG35 plus шип 185/55R15 86T50644-236завтра3694 руб.купитьHANKOOKWinter I Cept Evo W310 185/55R15 82T34109-236+4 суток3701 руб.купитьTOYOPROXES CF-2 185/55R15 82H48875-236+6 суток3718 руб.купитьHANKOOKWinter i Pike RS W419 (шип) 185/55R15 XL86T39470-236завтра3719 руб.купитьNOKIANHakka Blue 185/55R15 86V34358-236завтра3719 руб.купитьTOYOObserve GSi5 (OBGS5) 185/55R15 82Q50320-236завтра3725 руб.купитьNOKIANNordman 5 шип 185/55R15 XL86T40162-236завтра3729 руб.купитьDUNLOPGraspic DS3 185/55R15 82Q29897-236завтра3743 руб.купитьTOYOObserve Garit G3-Ice (OBG3S) шип 185/55R15 82T38747-236завтра3775 руб.купитьYOKOHAMAIce Guard Studless IG50 plus 185/55R15 82Q50654-236завтра3778 руб.купитьYOKOHAMAW.drive (V902) 185/55R15 82T27194-236завтра3778 руб.купитьNOKIANHAKKA BLUE 2 185/55R15 XL86V60250-236завтра3957 руб.купитьDUNLOPSP Winter Ice 02 шип 185/55R15 XL86T49378-236завтра3958 руб.купитьBRIDGESTONEMY-02 Sporty Style 185/55R15 82V36857-236+5 суток3975 руб.купитьPIRELLICinturato P1 Verde 185/55R15 82H40484-236+4 суток3994 руб.купитьYOKOHAMAIce Guard IG55 шип 185/55R15 86T46048-236завтра3999 руб.купитьBRIDGESTONEMY-02 Sporty Style 185/55R15 82V36857-236завтра4029 руб.купитьCONTINENTALContiEcoContact 5 185/55R15 XL86H46406-236завтра4030 руб.купитьGISLAVEDNord Frost 200 шип 185/55R15 XL86T57444-236завтра4079 руб.купитьGISLAVEDSoft Frost 3 185/55R15 XL86T46358-236завтра4145 руб.купитьNOKIANWR D3 185/55R15 XL86H33635-236завтра4185 руб.купитьNOKIANHakkapeliitta 7 шип 185/55R15 XL86T29064-236завтра4237 руб.купитьGISLAVEDNord Frost 100 шип 185/55R15 XL86T37995-236+4 суток4241 руб.купитьPIRELLIWinter SnowControl Serie 3 185/55R15 82T39068-236завтра4314 руб.купитьBRIDGESTONEBlizzak VRX 185/55R15 82S39261-236завтра4315 руб.купитьDUNLOPSP Winter Maxx WM01 185/55R15 82T38079-236завтра4346 руб.купитьGOODYEARUltraGrip 9 185/55R15 82T49114-236завтра4349 руб.купитьPIRELLIWinter Ice Zero (шип) 185/55R15 82T45464-236завтра4380 руб.купитьCONTINENTALContiPremiumContact 2 185/55R15 82T35414-236завтра4474 руб.купитьCONTINENTALContiPremiumContact 5 185/55R15 82H37208-236завтра4479 руб.купитьGOODYEARUltraGrip Ice Arctic шип 185/55R15 XL86T36510-236завтра4504 руб.купитьCONTINENTALContiIceContact шип 185/55R15 XL86T32273-236завтра4550 руб.купитьCONTINENTALContiWinterContact TS 790 185/55R15 82T21916-236+7 суток4559 руб.купитьMICHELINX-Ice North 3 шип 185/55R15 XL86T42645-236завтра4568 руб.купитьMICHELINX-Ice Xi3 185/55R15 XL86H38021-236завтра4568 руб.купитьBRIDGESTONEBlizzak Spike-01 шип 185/55R15 82T39246-236завтра4574 руб.купитьMICHELINAlpin A4 185/55R15 82T33567-236+9 суток4611 руб.купитьGOODYEARVector 4Seasons Gen-2 185/55R15 82H55372-236+7 суток4735 руб.купитьCONTINENTALContiWinterContact TS 860 185/55R15 XL86H57066-236завтра4921 руб.купитьNOKIANHakkapeliitta 8 шип 185/55R15 XL86T36655-236завтра4951 руб.купитьCONTINENTALContiVikingContact 6 185/55R15 XL86T43989-236завтра4953 руб.купитьNOKIANHakkapeliitta R2 185/55R15 XL86R36599-236завтра5447 руб.купитьCONTINENTALIce Contact 2 шип 185/55R15 86T50256-236+7 суток5640 руб.купить


Фларед хаљина - Мода 2017 - Модеран Женског Часописа 2017 Модеран Женског Часописа ⇒ Мода 2017 ⇒ Фларед хаљина Има једна ствар више романтична и женствена од хаљини? Ова јединица је освојио срца жена хиљадама година пре, а сада не Фасхиониста не може замислити ствари без модерних хаљине. Један од најважнијих красно и гирлисхли наивне хаљинама има хаљину са сукња која се шири. мало Фларед хаљина се уклапа у груди и струк, и ширење у области бутина. Ово ствара жељени ефекат пешчани сат. Сорте избило хаљине Немојте мислити да су сви исти хаљина распламсао. Данас, жене модних стилова доступни су такви тренерке: Хаљину ракете из појаса. Та опрема су потпуно различите дужине, у распону од досадних мини и завршава уздржан бакар. Посебно је лепо поглед екстра дугачка хаљина са скромним деколтеа и три четвртине рукава. Ово је карактеристично силхоуетте хаљине у стилу 50-их, тако да су издужене хаљине са сукња која се шири је одраз ретро стилу. Хаљина избило из груди. Девојка у хаљини која је повезана са Наташом, који је дошао на свом првом лопте. Слабо изражен струк, слободно хем и недостатак инкриминисаних ДЕТАЉИ - љубав и невиност у једној боци! Ова јединица ће одговарати девојке са малим стомаком и слабо израженог струка. Кратки хаљине плануо. У хаљини у стилу Барбие. Требало би да постоји неки недостаци у слици, јер одмах истакао искрену хаљину. Кратак плануо хаљина може да има скроман округли деколтеа или искрену рез зашивена прототип мирис. Врло занимљиво превазиђен распламсао хаљину без рамена. Ако покупити одјећу за канцеларију, носити плави или црна хаљина сукња која се шири украшен са крагном или ред дугмади на деколтеа области. Хаљина за специјалне прилике могу бити светлије боје и украшена шљокицама, чипке и смелим посекотина. Nadira037 | DIY | How to Make a Maxi Dress | Circle Skirt Видео. Претходни Чланак Од чега да носе плетене чарапе? Sledeći Чланак Минђуше - модни трендови 2016


Београд – Саопштење Двери поводом криминалних радњи у Институту за кукуруз „Земун поље“ Покрет Двери упозорава јавност да је на делу уништење семенарских научноистраживачких института – Института за ратарство и повртарство у Новом Саду и Института за кукуруз „Земун Поље“. У научним круговима увелико се говори и да је следећи на удару Институт за воћарство у Чачку. Процес уништења Интитута у Новом Саду почео је пре четири месеца, а од скора исти сценарио пон 4000 1072;вља се у Институту за кукуруз „Земун поље“. На делу је грубо кршење закона, од стране управног одбора састављеног од партијских послушника. За противправне радње и незаконито стање које је уведено у овом институту, одговорна лица морају да сносе кривичну и материјалну одговорност. Обавештавамо јавност да је последњи час да дигне глас и подржи синдикате и научно веће, у њиховој борби за спас ових значајних институција. Двери су се већ овом позиву одазвале, свесне значаја проблема. Производња семена је од стратешког развојног и безбедоносног значаја за државу. Не сме се дозволити да због ускостраначких интереса (запошљавање неколико десетина страначких активиста), материјалне користи (промет семена само 4 основне ратарске културе у Србији износи 178 200 000 евра) од пљачкања имовине и производа института, једна групација нечасних људи уништи светски реномиране научне установе са вишедеценијском традицијом. Када једном уништите институте и растурите научне тимове, потребне су деценије да би се исти обновили. Стране мултинационалне компаније спремно чекају тај тренутак да преузму наше тржиште. На тај начин се и широм отварају врата уласку ГМО хране у Србију, јер су научни институти последња линија одбране од те опасности. Ако будемо ћутали и дозволимо уништење семенарских института, Србија не би могла никада да успостави свој суверенитет и независност, јер би прехрана становништва зависила од воље страних компанија, потпуно би била уништена безбедност државе и грађана, онемогућен развој пољопривреде као виталне привредне гране, а о економској штети да и не говоримо. Да ли ћемо стварно дозволити ово?


Нова странка у Подгорици: Не пристајемо на антисрпску и антируску Црну Гору (видео) - 29.01.2018, Sputnik Србија Нова странка у Подгорици: Не пристајемо на антисрпску и антируску Црну Гору (видео) Црна Гора је добила нову политичку партију — Праву Црну Гору, на чијем челу ће бити Марко Милачић који је поручио: Права Црна Гора, јер не пристајемо на онакву... 29.01.2018, Sputnik Србија вести, свет, србија, црна гора, подгорица, марко милачић, права црна гора, регион 17:18 29.01.2018 (Освежено: 03:46 26.08.2021) © Sputnik / Небојша ПоповићПрава Црна Гора Црна Гора је добила нову политичку партију — Праву Црну Гору, на чијем челу ће бити Марко Милачић који је поручио: Права Црна Гора, јер не пристајемо на онакву каква је данас — лажна и фалсификована. Након што су јутрос предали документа Министарству јавне управе за упис у регистар политичких партија, Милачић је са сарадницима на конференцији за медије озваничио почетак рада Праве Црне Горе, која ће, како је истакао, бити „много више од политичке партије“. Према његовим речима, у питању је „пионирски подухват транзиције једне велике, вјековне идеје на нову генерацију политичара“. 16 Јануар 2018, 20:00 „Дошло је вријеме да нова, чиста, стручна и неистрошена лица преузму бакљу и наставе политичку лозу Петровића и Марка Миљанова. Дошло је вријеме за модерни патриотизам и цивилизовано родољубље за 21. вијек“, казао је Милачић. „Зваћемо се Права Црна Гора, јер не пристајемо на овакву Црну Гору каква је данас, доминанто лажна и фалсификована. Не пристајемо на криминализовану Црну Гору несмјењиве власти. Не пристајемо на земљу огромне незапослености. Не пристајемо на државу у којој се силује већински идентитет и раздваја један исти, православни народ. Не пристајемо на Црну Гору у којој се плански уништава језик. Не пристајемо на Црну Гору у којој се систематски цијепа канонска црква. Не пристајемо на антисрпску и антируску Црну Гору. Не пристајемо на земљу у којој се мањине осјећају запостављене и маргинализоване. То није демократија, то није Права Црна Гора“, навео је Милачић. Како је Mилачић додао, „Црна Гора мора да се врати себи и да поново постане Права Црна Гора“, и да се „напријед не може са политичарима који дијеле Црну Гору и који су на власти 30 година“. „Младим новим људима је доста вјечитих политичара, како у власти, тако и у опозицији. Доста нам је искључивости професионалних политичара. Вријеме је за нова лица, нову енергију, нове политичаре, нове људе, али са ставом. Права Црна Гора окупиће ону Црну Гору која се не стиди да, осим економских питања, каже којим језиком говори, шта мисли о НАТО савезу, шта мисли о Митрополији црногорско-приморској, и тако редом на сваку тему од националног значаја: од економије, преко политике, до идентитета“, поручио је он. 10 Јануар 2018, 18:35 Како је саопштено, Права Црна Гора ће се на унутрашњем плану залагати за „демократизацију“ и „декриминализацију“, док ће на спољном плану бити за пријатељске односе са свима, али и за „братске односе са Србијом и Русијом“. „Ово што ради црногорска власт у времену поларизованог свијета је опасно сврставање на једну страну. Србија је, у три деценије, више пута окусила смјењивост власти, издижући се, данас, на ниво најважнијег регионалног играча. Русија се издигла на ниво једног од глобалних свемоћних лидера. А Црна Гора? Од двије националне историјске шансе — Београда и Москве, утемељене у културној, вјерској и традиционалној блискости, Подгорица је створила двије националне трауме, оличене у неповјерењу и непријатељству. То није мудра и одговорна државна политика. Ми ћемо водити промишљену, мудру и одговорну политику. Антисрпска и антируска пoлитика су суштински антицрногорска политика“, казао је Милачић. „Ми данас оснивамо партију која ће донијети не само промјене на државном нивоу, него ће својим рaдом на локалу показати да локална политика може да буде другачија и боља. Нама ће једнако бити важна и Подгорица, и Бар, и Никшић, али и моји Кучи. Ми у правој Црној Гори желимо да разговарамо са грађанима очи у очи, да станемо испред њих и кажемо: слушамо вас. Ваши проблеми су и наши проблеми. Увјерићете се у то у периоду пред нама. Дајемо ријеч“, поручио је Милачић.


source: wikipedia

text: Астероиди или планетоиди су камена или метална небеска тела пречника већег од 1 метар, који самостално или у групи сличних тела обилазе око Сунца. Већина планетоида обилази Сунце у главном планетоидном појасу (астероидни појас) између Марса и Јупитера, део прилази Сунцу ближе од Марса (Амори) и Земље (Аполони) и називају се Земљи блиски астероиди, део се креће на путањи Јупитера или других планета (Тројанци). У поређењу с планетама много су мањи и најчешће неправилног облика. Настали су од остатака протопланетарне материје која се није припојила планетима за време стварања система из протопланетарног диска. Најчешће круже око матичне звезде властитом путањом или као природни сателити (месеци) већих планета. Неки од њих се налазе везани гравитацијским силама уз планете, у групама које орбитирају у путањи планета, испред или иза. Иако се донедавно мислило друкчије, откривено је да астероиди могу имати властите месеце када је у орбити око астероида 243 Ида пронађен сателит назван Дактил. До сада их је откривено близу 80.000, а око 11.000 их је добило службена имена - редни број и име. Процењује се да би их у нашем систему могло бити неколико милиона. Према спектралној анализи рефлектоване светлости планетоиди се могу поделити на угљеникове (-{C}-), којих има око 75% и садрже тамна угљеникова једињења, металне (-{M}-), којих има око 8%, и силикатне (-{S}-), којих има око 17%. Телескопом се не може ни највећи планетоид видети, па им се пречници мере посредно, приликом окултација звезда или из сјаја уз процењени албедо. Помоћу свемирских летелица снимљени су 433 Ерос, 951 Гаспра, 243 Ида, 25143 Ајтокава, 253 Матилда и други. Транс-нептунски објекти или небеска тела која су даља од Нептуна обично се не сматрају планетоидима. Према томе, астероиди или планетоиди су хладна небеска тела која пребивају претежно у подручју од 2,2 до 3,5 АЈ. Изван тог астероидног појаса или прстена налази се само неколико постотака астероида. Кретање планетоида је без изузетака директно. Издуженост стаза и нагиб према еклиптици већи су него код планета. Просечан нумерички ексцентрицитет износи 0,15, а знатна већина планетоида нема ексцентрицитет већи од 0,3. Крајња вредност је 0,88. У правилу већег ексцентрицитете стаза имају планетоиди мањих маса. Просечна инклинација стаза мања је од 10°, а за већину планетоида мања од 16°. То значи да стазе планетоида нису тако близо равни еклиптике као стазе планета, али нису ни јако расуте, посебно ако се узме у обзир да се стазе планетоида лакше мењају. Велике планете су у стању да их знатно поремете. Планетоиди су небеска тела мања од 1.000 километара. Петнаестак их има у пречнику више од 250 -{km}-. Мала тела Сунчевог система Мала тела Сунчевог система су астероиди (планетоиди), комете, метеорити и метеори, те ситна раздробљена материја која плута међупланетарним простором. Међу природним (планетским) сателитима има и тела која по физичким својствима припадају реду малих тела. Занимање за астероиде обновљено је недавно. Сазнале су се нове чињенице о њиховом физичком стању и наслућене су непосредне везе с осталим малим небеским телима. Знатан напор је уложен на повезивању комета с астероидима, астероида с метеорима, метеора с метеоритима. Успоредна хемијско - минералошка испитивања метеорита и астеорида, једних у лабораторији, других на раздаљини уз помоћ оптичких метода, довела су до непобитног закључка да су метеорити повезани с астероидима. Метеорити су директни остаци појединих астероида. Истовремено, метеорити немају ништа физички заједничко с метеорским ројевима. Метеоре и метеорите потребно је пажљиво раздвојити, не обазирући се на језичку сличност и сличност појаве на делу пута кроз атмосферу. Утврђено је да од комета настају потоци метеора; потоци прате постојеће комете или се налазе на путањама ишчезлих комета. Не зна се за иједан такав метеор који је успешно прошао кроз атмосферу. Према томе, астероиди или планетоиди су повезани с метеоритима, а кометЕ с метеорима. О вези астероида и комета спекулише се на нивоу космогонијских теорија или теорија о постанку Сунчевог система. Дефиниција Још увек не постоји тачна дефиниција астероида. Стручњаци се разилазе у мишљењима како да на одговарајући начин класификују астероиде према маси, величини, саставу и положају у планетарном систему. Предлог је да се астероидима називају тела већа од 50 метара у пречнику, мања од планета и каменог или металног састава. Још мања тела, која се потпуно распадну и изгоре при уласку у Земљину атмосферу спадала би у категорију метеороида, док би се астероидима називала она која при удару у Земљу могу допрети до земљине површине. Око Сунца обилази безброј камених громада чија се величина креће од неколико метара па до 1000 km. Када се гледају телескопом, личе на ситне звезде, и зато су их астрономи назвали астероиди („звездолики“). Назив планетоид (попут планета) или мали планет тим телима најбоље одговара јер се око Сунца крећу самостално попут планета, мали су, а и стазе им се много не разликују од планетских. Назив астероид (попут звезда) дао им је рано, почетком 19. века Вилхелм Хершел, због њихове појаве - помоћу телескопа се лако могу заменити са звезде - али и због тога што је сматрао да су у сродству с кометима, да настају од њих и да су стигли из звезданих даљина. Историја открића Планетоиди престављају занимљиву врсту небеских тела и због бројности и због свог посебног смештаја у процепу између Марсове и Јупитерове стазе. Стазе те две планете толико су одвојене да је већ Јохан Кеплер 1596. у књизи Тајне космографије, спекулисао о небеском телу које се у том простору креће. Године 1772. нађено је математичко правило које до данас није физички поткрепљено, а којим се веома добро одређују удаљености планета. Јохан Даниел Титиус и Јохан Елерт Боде пронашли су једноставну законитост према којој се могу рачунати удаљености планета од Сунца. Премда Титиус-Бодеово правило није поуздано физички растумачено, а такође не даје добре резултате за далеке планете, ипак је наговестило да се између путања Марса и Јупитера треба налазити неки планет. Ово правило предвиђа постојање планета на удаљености 2,8 АЈ од Сунца. Правило је дато изразом: гдје је: -{n}- - редни број планета, -{a}- - удаљеност -{n}--тог планета до Сунца у астрономским јединицама (АЈ). Први члан низа знатно одступа од удаљености коју има Меркур, не узме ли се -{n}- = - ∞, што дакако, није у аритметском низу с осталим експонентима. То магично правило добро је предсказало удаљеност Урана, који је открио Вилхелм Хершел 1781. Касније се увидело да је осма планета, Нептун, прекобројна. Упркос томе једнакост јасно показује да између Марса и Јупитера има места за још једну планету. Године 1800. у потрагу за „недостајућом“ планетом покренуло је 12 немачких астронома. Потрага је дала резултат у ноћи од 31. децембра 1800. на 1. јануар 1801. када их је предухитрио Италијан Ђузепе Пјаци који је у Палерму, током рутинског претраживања неба открио тело Сунчевог система које је названо Церес (женско име Церера). Исте је године знаменити немачки математичар Карл Фридрих Гаус прорачунао елементе стазе овог тела и показао да би се могло радити о „недостајућој“ планети. Астрономе је збуњивала величина Цереса (само 940 -{km}- у пречнику), јер су очекивали много веће тело. Међутим, већ након две године Олберс је открио Палас (женско име Палада), који се креће сличном стазом којом и Церес. До 1807. године су откривени Јуно и Веста, два небеска тела малог сјаја и величине, која се добро уклапају у редослед планета. Убрзо се показало да је Сунчев систем препун малих планета које данас зовемо планетоиди или астероиди. Колико је тиме Титиус-Бодеово правило задовољено, толико је и доведено у питање. Откуда две планете на месту једне? Олберс је стога поставио хипотезу катастрофе прародитељског тела, неке замишљене планете Фајетона. Одломци те планете мора да лутају стазама које се приближавају и секу. На ту хипотезу га је подстакнуло управо то својство стаза Цереса и Паласа да се јако зближавају у две дијаметрално супротне тачке. У једном од подручја зближавања нашао је Карл Лудвиг Хардинг 1. септембара 1804. треће тело, 3. јуно (женско име Јунона). Олберс је 29. марта 1807. открио и четврто тело (4 Веста). Открића осталих планетоида настављена су тек 1845. Иако планетоида има много више, у више различитих група, Олберсова је хипотеза о настанку малих планета је условила начин гледања на природу малих планета. Међу откривачима планетоида било је и доста аматера. До краја 19. века било је познато неколико стотина планетоида. Фотографске методе откривања развиле су се после 1900. године. Ако стаза није довољно тачно одређена, планетоид се после открића може загубити и поново открити. То се догађа и упркос помоћи рачунарске технике. Кретању помаже промјењивост планетоидних стаза. Данас планетоиде изучава двадесетак опсерваторија. Уписано је и именовано више од 2.300 планетоида и одређене су им стазе. Истраживање планетоида, а и осталих тела Сунчевог система, било је у првој половини 19. века занемарено на рачун астрофизичких испитивања. Истраживање физичких особина планетоида захуктало се после 1970, када су откривени планетоиди врло малих и необичних стаза; оних који стижу у близину Сунца и Земље и међу којима се налазе родитељска тела метеорита. Узнапредовала лабораторијска испитивања метеорита омогућила су са своје стране дубљи увид у физички развој малих тела Сунчевог система, у њихово доба и еволуцијске везе. Мале димензије планетоида отежавају испитивање њиховог физичког стања. Само малобројним планетоидима види се угаоне димензије. Од 1970. уведена су боља инструментална помагала, као оптичко - електронски појачивачи слика, те нови поступци оптичке интерферометрије. Од класичних метода примењује се мерење моћи одраза, вишебојна фотометрија, мерења поларизације светлости, радиометрија (поређење сјаја у видљивом и инфрацрвеном подручју) и метода окултација. Истовременим посматрањима окултација неке звезде, из више опсерваторија на Земљи, једноставно се одређује облик и величина небеског тела које је звезду заклонило. Тим су путем врло тачно одређене димензије неколицине планетоида. Највећи број планетоида добио је женска имена, најпре из митологије, затим обична властита женска имена, па имена научника у женском роду, разних назива, омиљених јела, литерарних јунака, те имена градова, држава, савремених или митолошких личности, без обзира на то да ли су изворни облици у мушком или женском роду. Тако се међу њима налазе Ана, Марија, Бредихина, Владилена (кованица по Лењину), Филозофија, Геометрија, Папагена, Гагарина, Хермес, Сизиф, Кецалкоатл. Поводом отварања Звездарнице Хрватскога природословног друштва у Загребу дат је једном астероиду и назив 589 Хрватска. У Пули је у 19. веку откривено двадесетак планетоида, међу којима су 143 Адрија, 183 Истра и други. Физичка својства Укупна маса астероида се данас процјењује на 1022 кг (око 1000 пута мање од масе Земље или 10 део Месечеве масе, што би било довољно да се изгради једно небеско тело пречника 1.500 километара), од чега око 10% отпада само на Церес. До сада је пронађено 238 астероида већих од 100 -{km}- и верује се да су то сви, док се за мање астероиде верује да их је откривен тек мали постотак. Процена је да постоји око милијарду тела већих од 1 -{km}-. Астероиди се око Сунца крећу у истом смеру као и планете. Просечне инклинације (нагиб у односу на еклиптику) су мање од 16°. Астероиди немају атмосфере. Већина астероида је удаљена од Сунца између 1,7 и 4 АЈ у подручју названом астероидни појас. Већина астероида у астероидном појасу имају ексцентрицитет од 0,1 до 0,2. У самом астероидном појасу постоји подручје највеће густине путања астероида (између 2,2 и 3,3 АЈ) - главни појас. Астероиди ротирају, а како су неправилног облика, то доводи до промене њиховог сјаја и привидне величине. На темељу мерења периода промене може се одредити и период ротације. Како су астероиди малих димензија, облик им се не може уочити ни највећим телескопима. Међутим, посматрањем окултација (замрачивања, сакривања) звезда, астероидима се могу одредити облик и димензије. По димензијама је јединствен астероид 1620 Географос који је штапићастог облика. Неки од њих узајамно су везани својим гравитацијским пољем и заједно се крећу око Сунца. Пример је један од Тројанаца: 624 Хектор. Како линеарне димензије планетоида падају, тако им број расте. Судари међу планетоидима воде сталном дробљењу, па тако настају све мања тела и ситан међупланетарни прах. Релативне брзине планетоида крећу се од 5 -{km/s}-, што је довољно да при сразу дође до катастрофалних последица. Већина планетоида су неправилног облика. Има их овалних, а неки су можда и сферни, за што нема директних доказа. Неки су планетоиди, чини се, двоструки, а имају и природне сателите. Планетоид 532 Херкулина, пречника око 220 -{km}-, на размаку од 1.000 -{km}- праћен је телом пречника 45 -{km}-. Нема начелне препреке да се планетоиди крећу у групама међусобно повезаним гравитацијом, па су чланови групе само условно „сателити“. Планетоиди се окрећу, а период ротације износи од 2.5 до 85 сати, у просеку 8 сати. Површина планетоида је чврста. И код највећих планетоида материја је у чврстом стању од површине до средишта. Атмосферу немају, што је одлучна разлика у односу на комете. Унутрашњост једног великог планетоида састоји се од металне (гвозденог) језгра и стеновитог (силикатног) плашта, око којега је обавијена кора с много угљеника. Мали планетоид диобени је остатак већег планетоида, па се према томе може састојати од сваког тог материјала посебно. Планетоиди генерално имају врло низак албедо. Према одразној моћи површине и према саставу истичу се 3 групе. Прва укључује веома тамна тела, с албедом од 0,01 до 0,06; површина им је као код најцрњег угља. То су Ц - планетоиди или угљеникови. Међу њих улази и Церес, а такође и 75% свих планетоида. Друга и трећа група, камени или С - планетоиди (15%) и метални или М - планетоиди (10%), имају албедо од 0,08 до 0,40. Површина им се састоји од шупљикавог и прашног материјала, реголита. Велика разноликост, у хемијском и минералном саставу, последица је различите судбине појединих примерака. Планетоиди су родитељска тела метеоритима. Метеорити потичу од раздробљеног материјала оних планетоида који се крећу у близини Земљине стазе. Груписање астероида Уобичајено је да се астероиди групишу према орбиталним карактеристикама и према фотометријским и спектроскопским својствима, која указују на разлике у структури. Стазе планетоида су због различитих инклинација и ексцентрицитета врло разбацане, па њихов директни снимак не показује правилности. Међутим, ако се стазе среде тако да се на цртеж унесу само средње удаљености (велике полуосе стаза -{a}-, ili сидерички период опхода -{P}-, или средње дневно кретање -{n}-), тада се планетоидни прстен раслојава у подсистеме - у отприлике 7 прстена. Тако формиране стазе називају се средњим стазама. Средње дневно кретање одређено је као: То је у ствари угаона брзина -{ω = 2 π / P}-, изражена бројем угаоних секунди које тело превали у просеку у једном дану. Стазе планетоида зависе од начина на који су планетоиди настали и од сталних поремећења. Чим се стаза планетоида мало поремети, било блиским сусретом или директним сударом с другим планетоидом, гравитацијски се утицај планета одмах изражава па долази до снажног поремећења, које делује све док планетоид не уђе у подручје где је поремећење слабије. Стога планете одлучујуће утичу на размештај планетоида, те они нека подручја избегавају, а у некима се гомилају. Долази до резонанција. Утицај Јупитера је одлучујући, затим следи утицај Марса и других планета. За резонанције важан је однос између периода обиласка планетоида -{P}- и периода обиласка планета -{PP}-. Оне стазе за које је однос између тих периода пропорционалан имају то својство да је поремећење или веома јако или веома слабо. Чистине у средњим кретањима планетоида уочио је Данијел Крквуд 1866. Чистине одговарају односима периода планетоида и Јупитера: те односу периода планетоида и Марса једнаком 2 : 1. За неке пак односе периода планетоида и Јупитера стазе су веома стабилне, па се ту они баш окупљају. То су резонантни планетоиди. За њих вреди: Прва група од неколико планетоида предвођена је Хилдом. Стазе тих тела стабилне су иако се због великог ексцентрицитета пружају близу Јупитерове стазе, али се због згодног односа у броју обилазака (комензурабилности периода) никада истовремено, на блиском делу стаза, не нађу Јупитер и планетоиди. Зато их Јупитер јако не поремећује. Друга група је мања (на пример 279 Тал), а трећу групу чине знаменити Тројанци. Орбиталне групе Према орбиталним карактеристикама, астероиди су подељени у групе и породице. Обично се групи даје име по астероиду који је у њој први откривен. Кирквудове зоне Хирајамине породице Земљи блиски астероиди (енг. -{Near Earth Asteroid}-) Кентаури Тројанци Којперов појас Све наведене групе чине астероиди у орбити око Сунца, мада се могу пронаћи и као планетни сателити, што се сматра вероватним јер су по саставу врло слични астероидима. Могући кандидати су: оба Марсова сателита Фобос и Дејмос, Јупитерови неправилни сателити, Сатурнов најудаљенији сателит Феба и други Сатурнови неправилни сателити. Спектрална класификација У почетку су астероиди били подељени у три групе према саставу површинског материјала, односно својствима површине: боји, албеду (коефицијенту рефлексије) и спектралном типу. Број група у овој подели расте с открићима нових астероида и тренутно их има 14. Прве три групе су: С-тип: силикатни астероиди, сачињавају 17% свих откривених астероида Ц-тип: карбонски (угљенични) астероиди, сачињавају 75% свих откривених астероида М-тип: метални астероиди, сачињавају 8% свих откривених астероида Остале групе, према спектралној класификацији: Астероиди А-типа Астероиди Б-типа Астероиди Д-типа Астероиди Е-типа Астероиди Ф-типа Астероиди Г-типа Астероиди П-типа Астероиди Q-типа Астероиди Р-типа Астероиди Т-типа Астероиди В-типа Тројанци Занимљива група планетоида дели путању с Јупитером, стаза им се налази у резонанцији 1 : 1 с Јупитеровом стазом. Тројанци чине историјски први установљени пример стабилних резонантних путања, а смештени су у Лагранжовим тачкама -{L4}- и -{L5}-. Први од Тројанаца, 588 Ахил, откривен је 1904. То су прилично крупни планетоиди; њих десетак веће је од 100 -{km}-. Укупно их има више стотина; већи их се број налази у водећој точки, а мањи на зачељу. Планетоиди носе имена хероја, учесника Тројанског рата; отуда потиче њихово групно име. Они који су испред Јупитера носе имена Грка (уз Ахилеја још Одисеј, Агамемнон, Хектор, Диомед, Ајакс, Нестор), а они који су за Јупитером носе имена Малоазијаца, бранитеља Троје (Патрокло, Енеја, Пријам, Анхис, Троил). Зато се и разликују као „Грци“ и „Тројанци“. Сви Тројанци не могу се сместити у исту тачку. Уосталом, они периодично осцилују око Лагранжове тачке којој припадају. Та се либрација одвија на правој положеној уздуж путање. До либрације долази на тај начин да Јупитер наизменично планетоидима одузима и додаје енергију. Када им је одузима (а планетоид се налази испред њега), димензија путање нешто се смањи заједно с периодом, па планетоид убрза испред Јупитера; када се енергија додаје, планетоид се успори и приближи Јупитеру. Због тога се међусобни однос Тројанаца у свакој групи непрестано мења. Путања којом се крећу по стази дужа је него шира, јер се тела убрзавају релативно према Јупитеру све док нису тачно на његовој стази. Није искључено да при већим либрацијама планетоид напусти групу, али у групу може бити захваћен и пролазни планетоид. Претпоставља се да се Тројанци снабдевају планетоидима из подручја између Јупитера и Сатурна. Хидалго и Хирон Планетоид Хидалго дуго је био познат као најдаљи. Откривен је 1920. Велика полуоса стазе је 5,8 АЈ, ексцентрицитет је знатан, 0,66, а инклинација је велика, од 42° до 43°. Период његове револуције од 13,7 година дужи је од Јупитерове године. Због издужености стазе у перихелу приђе Сунцу на 1,9 АЈ, а у афелу удаљи се на 9,7 АЈ. Због великог нагиба стаза Хидалга остаје свуда веома далеко од Сатурнове стазе, никада јој се не приближи на удаљеност мању од 5,7 АЈ. Рекорд највеће стазе изгубио је 1977. када је откривен Хирон. Он мора имати пречник између 200 до 400 km, јер се само велика тела могу видети тако далеко. Због ексцентрицитета од 0,379 од Сунца се удаљи на 18,9 АЈ, а приближи на 8,5 АЈ. Велика полуоса стазе износи 13,7 АЈ, а период опхода 50,7 година. Нагиб стазе је мали, свега 7°. Породице планетоида Међу планетоидима могу се издвојити они који су настали од истог родитељског материјала; они чине породицу (Кијоцугу Хирајама, 1918—1919). На заједничко исходиште чланова породице указују елементи стаза исправљени за вековна поремећења, а и физичка својства тела. Почетне стазе чланова породице морају се укрштавати на месту где се догодио распад родитељског тела. Препознавању „рођака“ помаже чињеница да се ексцентрицитет и инклинација стазе с временом мало мењају, те елементе планетоиди „тешко заборављају“. Данас је познато више десетака породица. У великом броју породица један је планетоид много крупнији од осталих и с масом од 10 до 1 000 пута већом. Старост породица процењује се на милион и више година. Породица настаје приликом нееластичног судара два тела. Продукти дробљења не добивају велике релативне брзине па се не могу даљим сударима међусобно дробити. Мали одломак радије ће се вратити и забити у површинске слојеве већег одломка. У току времена чланови се распршују уздуж стазе, а многи напуштају породицу. Постојање породица сведочи да се орбите планетоида не мењају само због поремећења, већ и сударима. Планетоиди који залазе унутар Марсове путање Нађено је неколико десетака планетоида који или због мале средње удаљености, или због великог ексцентрицитета, прилазе Сунцу много ближе него Марс. Препознате су 3 истакнуте групе. У групу Амора улазе они којима се перихел налази у распону од 1,017 АЈ до 1,310 АЈ. У групу Аполона улазе они којима је перихел Сунцу ближи од 1,017 АЈ. Планете из обе групе имају просечну удаљеност већу од 1 АЈ. У трећој групи, прозваној по планетоиду Атен, за сада су нађена 4 планетоида којима је средња удаљеност од Сунца мања од 1 АЈ. Амор и Аполон откривени су 1932. Као први из групе Амора, и најпознатији, откривен је 1898. Ерос. Више разлога чини га интересантним. Земљи може прићи на даљину од 23.300.000 -{km}-. Велике се опозиције понављају сваких 37 и 44 година. У прошлом веку су биле 1931. и 1975. Може се видети и мањим телескопом. Сјај му се због вртње мења у периоду од 5 сати и 16 минута. Мере су му 13 -{km}- x 15 -{km}- x 36 -{km}-. Пре радарског раздобља служио је за одређивање величине астрономске јединице, јер његова дневна паралакса достиже 60", што је више и од Марсове и од Венерине паралаксе. Аполон улази унутар Венерине стазе. У Аполоне (групу Аполона) спадају још Адонис откривен 1932, Хермес откривен 1937. и Икар откривен 1939. Хермес се приближава Земљи до на 580.000 -{km}-; тада у једној ноћи превали половину неба. Икар је планетоид који се више од свих других приближава Сунцу јер му је перихел на 0,186 АЈ = 28 милиона -{km}-; зађе чак унутар Меркурове стазе. Ексцентрицитет његове стазе износи 0,83. У перихелу загреје се на 1.000 -{K}-. Веома је мали, од 1 до 1,5 -{km}-. Земљи не приђе ближе од 6 до 7 милиона -{km}-. Путања му је веома добро испитана. Престављао би добру базу за свемирску експедицију која би уз његову помоћ пропутовала кроз разне пределе Сунчевог система. У афелу се удаљава нешто преко Марсове стазе. Група планетоида Атен припада Земљи слично томе како Тројанци припадају Јупитеру. Стазе су им практично кружне. Већина планетоида који Сунцу прилазе ближе од стазе Марса има ексцентрицитет већи од просечног. Они су планетоидни појас напустили релативно недавно. Данашњи је појас остатак облака тела који је прожимао читав Сунчев систем и о којем непобитно сведоче кратери утиснути у телима планета. Планетоидни појас преставља „оставу“, у којој су планетоиди најмање поремећени. Они пак планетоиди који се делом или у целини крећу унутар Марсове стазе имају већа поремећења, те не могу овдје дуже опстати, па међу њима треба тражити тела чији одломци стигну до Земље као метеорити. У неколико случајева праћен је пад метеорита (Прибрам, Чешка, 1959.; Лост Сити, Калифирнија, САД, 1970.; Ајнисфри, Алберта Канада, 1977), па је установљено да су метеорити стигли из подручја стаза смештених унутар Марсове путање. Истраживање Током 1991. године летјелица Галилео је, на свом путу према Јупитеру, успела по први пут да сними са 16.000 -{km}- удаљености један астероид - 951 Гаспра. Били су то први снимци на којима се виде површински детаљи. Тако је на астероиду Гаспра (димензија 20 × 12 × 11 -{km}-) уочено више од 600 кратера. Највећи је имао пречник 1,5 -{km}-. Детектовано је и магнетско поље, знак да Гаспра има метално језгро. У августу 1993, Галилео је прошао покрај астероида Ида, димензија 58 × 43 -{km}-, у чијој је близини откривен 1,6 × 1,2 -{km}- велик сателит Дактил. Различитог је састава из чега се изводи закључак да је настао након судара који је створио њихову породицу астероида (породица Коронис). -{NEAR}- (-{Near-Earth Asteroid Mission}- - мисија на -{NEA}- астероид) мисија започела је 1996. године са задатком да обиђе неке Земљи блиски астероиди|Земљи блиске астероиде. Прошла је поред астероида Матилда у јуну 1997. У јануару 1999 је пропао први покушај уласка у орбиту око астероида 433 Ерос, да би други покушај, након око годину дана, успео. Почетком 2001 се летилица успела спустити на Ерос. Слаба гравитација дозвољава и поновно подизање летилице, уколико за тиме буде интереса у агенцији -{NASA}-. Свемирска летилица Касини—Хајгенс је на путу према Сатурну из велике даљине снимила астероид 2685 Мазурскиј, a Стардуст је, на свом путу према комети Вајлд 2, 2. новембра 2002. снимила астероид 5535 Анафранк. Летилица Хајабуса (-{Muses-C}-) је путовала према астероиду 25143 Ајтокава. Упркос потешкоћа ова летилица се успешно вратила на Земљу 13. јуна 2010. и са собон донела узорке површине астероида. Референце Литература -{Asteroids III, ed. W. F. Bottke Jr., A. Cellino, P. Paolicchi, i R. P. Binzel, University of Arizona Press, Tucson}- Спољашње везе Армагедон он-лајн Astronomska sekcija Fizikalnog društva Split - Asteroidi i meteoridi -{Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets}- -{Asteroid Observing Services}- -{Alphabetical list of minor planet names (ASCII) (Minor Planet Center)}- -{Asteroid articles in Planetary Science Research Discoveries}- -{IAU Committee on Small Body Nomenclature}- -{JPL Asteroid Watch Site}- -{NASA Asteroid and Comet Watch Site}- -{Near Earth Asteroid Tracking (NEAT)}- -{Near Earth Objects Dynamic Site}- -{NEO MAP}- -{Spaceguard Centre}- -{TECA Table of next close approaches to the Earth}- -{When Did the Asteroids Become Minor Planets?}-


ТРОЈНА ИНВАЗИЈА НА СРБИЈУ Српска пешадија одбија аустроугарски десант на Београд 1915. године. Аустро-немачка и бугарска офанзива од 6. Октобра до 22. новембра 1915. године Суштину ове офанзиве чинили су покушаји окружења и уништавања српске војске. Израђен је операцијски план заједничке офанзиве против Србије и Црне Горе. Главни реализатор и командант ових учесника у офанзиви био је генерал Аугуст Макензен. За употребу аустроугарских снага био је обавезан да консултује Врховну команду у Бечу. Планом је било предвиђено да се српска војска обухвати са севера (из Срема и Баната) и са истока (из Бугарске). Планирано је да се главни удар изведе са севера. Изводио се преко Саве и Дунава. Носилац главног удара била је 11. немачка армија која је дејствовала великоморавском долином и 3. аустроугарска армија која је имала зада 3ffa так да дејствује преко Београда на југ. По овом плану са истока према Нишу и Крушевцу дејствова ла је 1. бугарска армија. У саставу Макензенове групе није била 2. бугарска армија, која је нападала на Македонију са задатком да прекине везу српске војске са Грчком. По овом плану аустроугарске снаге дејствовале су и преко Мачве ка Ваљеву и од Вишеграда ка Ужицу. Реакција и поступци Србије Србија се пажљиво припремала и реално ценила ситуацију. Била је у непрекидној вези са савезницима којима је подносила своје и предлоге Врховне команде српске војске. Опасности су биле више него очигледне. Полазећи од тога Србија је два пута (22. и 25. септембра) предлагала да сви савезници објаве рат Бугарској, затим да Грчка и Румунија изврше мобилизацију и да Русија пошаље део својих трупа Дунавом за Србију. Уз наведено, предложено је, да западни савезници упуте 150.000 војника преко Солуна у Србију, на одсек Делчево (Царево село) – Крива Паланка ради напада на Бугарску. Предлози Србије били су добро решење за стабилизацију ситуације на Балканском ратишту. Већина предлога српске стране могла се без већих проблема реализовати. Предлози Србије нису усвојени, па Српска Врховна команда доноси одлуку да на северном фронту њене снаге остану у дефанзиви, а да самоиницијативно изведе превентивну офанзиву према Бугарској. Савезници нису одобрили да се изведе превентивна офанзива. То је онемогућено енергичним захтевима који су упућени Влади и регенту Александру. То је приморало Врховну команду да изради нови операцијски план који је у целини био дефанзиван. Ток офанзиве на Србију и Црну Гору и командовање у српској војсци Макензенова офанзива почела је на Србију 6. октобра којој је претходила снажна и дуга артиљеријска припрема. На источном фронту Бугари су почели напад ноћу 13/14. октобра. Напади на Црногорском фронту почели су 22. октобра. Српска војска је на свим линијама фронта располагала са 247.257 људи и 685 топова. Црногорска војска је бројала 48.300 људи са 35 топова. Српска војска је у стратегијској резерви имала само Тимочку дивизију позива са 11. 386 људи и 20 топова. Непријатељ је имао велику бројну надмоћ. Посебно је била велика надмоћност у артиљерији која је имала неограничене количине муниције. Непријатељ је кренуо у напад са двоструке обухватне основице. Главне снаге српске војске биле су подељене у два приближно једнака дела. Распоред је био кордонски који је спутавао слободу покрета и нису постојали услови за извођење активне одбране. Врховна команда није имала могућности да врши стратегијско прилагођавање околностима који су постојале или се предвиђало да до њих може доћи. Војвода Путник уместо стратегијског дочека доноси одлуку да већ на прилазима граничних река, пружи непријатељу највећи отпор. Према Бугарској су концентрисане јаче с 4000 наге (због предвиђања превентивног напада). За маневар по унутрашњим правцима и противофанзивна дејства није остављена ни једна оперативна јединица. Улогу оперативних снага за противофанзивна дејства требале су да одиграју обећане савезничке снаге. Превиђено је да те снаге броје око 50.000 људи. За њихово превожење у Србију био је израђен прорачун и достављен министру војном. Ток инвазије на Србију На Србију је извршена тројна инвазија која је почела 5. Окто бра 1915. године у подне. Инвазија је почела дејством артиљерије свих калибара од брдских топова до Мерзера 305 и 420 мм. Ураганска ватра остварена је на целом фронту од Оршаве до Вишеграда. Ватреном олујом „покривени“ су Београд, Обреновац, Шабац, Смедерево, Кладово и Рам. На Београд се 5. и 6. октобра сручило 30.000 граната свих калибара. Артиљеријска припрема је продужена у току ноћи 6/7. октобра. У зору 7. октобра почело је превожење првих ешалона. Главне снаге аустроугарске 3. армије форсирале су Саву и Дунав код Београда. Унутрашњост Краљевског Двора (данас Скупштина града Београда), оштећеног непријатељским гранатама, октобра 1915. Српски положаји на Сави и Дунаву били су буквално преорани артиљеријском ватром. Снаге одбране Београда оглашавале су се пушчаном, митраљеском и артиљеријском ватром. Првог дана форсирања у Дунаву и Сави удавило се 600 војника и старешина. Надмоћност непријатеља давала је резултате. Браниоци су упорно покушавали да поврате положаје које је непријатељ заузео. Комбиновани одред и делови 7. пука II позива, 10 кадровског пука исписали су најславније странице у српској ратној историји. Узастопним противнападима и јуришима повраћен је део железничког насипа и 2.500 аустроугарских војника сатерани су уз саму обалу Дунава. Жандармеријски одред изгубио је половину људства. Сремски добровољачки одред претворен је у гробницу. Командант 2. батаљона 10. кадровског пука је саможртвован. Мајор Драгутин Гавриловић постао је јунак за историју. Његову заповест чувају архиве и историчари широм света. Непријатељ је сваку стопу освојеног Београда платио крвљу. Врховна команда је 7. октобра ставила на располагање команди одбране Београда своју стратегијску резерву (тимочку дивизију II позива). У деветодневним борбама за Београд, аустроугарска 3. армија изгубила је око 10.000 људи. Немачка 11. армија после дводневне артиљеријске припреме 7. октобра отпочела је форсирање Дунава код Рама, Базјаша, Костолца и Смедерева. Српска малобројна артиљерија брзо је ућуткана. Сав терет борби на целом фронту преузела је пешадија. Отпор је био огорчен. Преко Дунава западно од Смедерева кренула је 25. дивизија из 3. корпуса. Испред ових снага одбрану је изводио 10. комбиновани пук III позива. Од 53 чамца на десну обалу Дунава стигло је само 8. Непријатељ је заузео Смедере 4000 1074;о 11. октобра. У току 10. октобра почео је противнапад претворен у огорчене борбе око села Брежана. У овим борбама 11. дабарска дивизија изгубила је 1.300 људи. Село Брешане бранио је 8. пук III позива уз помоћ мештана. Имао је губитке од 600 људи. До 14. октобра 3. српска армија изгубила је најважније положаје уз обалу Дунава. Командант ове армије наредио је Дринској дивизији I позива и Браничевском одреду да се повуку јужно од Пожаревца. Бугарска војска је 13/14. октобар почела напад на целом источном фронту и то без објаве рата. Српске снаге су се средином октобра нашле у смртној опасности. Болесни и изнемогли војвода Путник (Путник се разболео од грипа у јуну 1915. године, од којег се није никад опоравио) тражи одговор на питање: каквом стратегијом спречити стезање српске војске у обруч који је већ био затворен. Стратегија српске Врховне команде сувише је зависила од политике савезника која је била контрадикторна и замршена. Војвода Путник је био онeмогућен у доношењу целисходних одлука. На званичним обећањима Путник је заснивао одлуку да се упорно брани свака стопа националне територије и по потреби да се брани сваки положај до пристизања савезничке помоћи. Због лажног обећања савезника Путник је већ 7. октобра упутио своју резерву одбрани Београда. Војвода Путник је 15. октобра издао припремну директиву о поступном повлачењу северног фронта на линију Београд – Лепеница. Схвативши да помоћ савезника неће стићи Путник се одлучио за стратегију „запушавања пукотина“. Другог излаза за српску војску није било. Српска војска почетком Макензенове офанзиве бројала је 420.000 људи. По стизању на Косово, бројно стање спало је на око 300.000 (мање за око 120.000). Преко Албаније повукло се 220.000. У току повлачења преко Албаније српска војска је изгубила око 80.000 људи. Од почетка Макензенове офанзиве до завршетка повлачења кроз Албанију српска војска је изгубила око 200.000 људи. Милисав Секулић Преузето из: "ВОЈНОПОЛИТИЧКИ ПОЛОЖАЈ СРБИЈЕ У РАТУ 1914. И 1915. ГОДИНЕ И ОПЕРАЦИЈЕ СРПСКЕ ВОЈСКЕ" БОРБА14


Сели смо на столице, семафор је показао 00.00 и кренуо сам са првим питањем. Господине председниче зашто је пропало последње примирје у Сирији? Ко је кривац за то? Запад, превасходно САД, вршио је притисак у вези са примирјем, а они увек траже примирје само када су терористи у лошој позицији, а не цивили. Покушавају да користе та примирја како би помогли терористима, доставили им логистичку помоћ, оружје, новац, све с циљем да ојачају и поново отпочну нападе. Када то није уродило плодом, затражили су од терориста да не поштују примирје или да отпочну нападе изнова. И онда, ко је за то крив? То су САД и њене савезнице, за 008000 адне земље, зато што за њих, терористи и тероризам представљају карту којом желе да играју у сиријској арени, а не вредност. Заправо, они нису против терориста, за њих је подржавање терориста рат изнуривањем против Сирије, против Ирана, против Русије. Тако они гледају на то. Зато, не само за ово примирје, већ за сваки покушај у вези са примирјем или политичким напорима и инцијативама, за сваки неуспех, САД су криве. Које земље подржавају тероризам у Сирији? Саудијска Арабија, Катар? Саудијска Арабија, Катар, Турска... Турска? Терористи су дошли преко Турске уз помоћ владе, директну помоћ владе. Директну? Наравно, директну помоћ владе. Помоћ у новцу или наоружању? Да, давањем зеленог светла за обоје. Америчка коалиција, која је названа „међународном коалицијом”, а у ствари је америчка, могла је да види, помоћу дронова, како ИД користи наша нафтна поља и односи нафту камионима за Турску... То је сиријска нафта? Сиријска, од Сирије до Турске ишли су конвоји са нашом отетом нафтом, под супервизијом њихових сателита и дронова, без ометања све док Руси нису интервенисали и почели да нападају те конвоје ИД, њихове позиције и упоришта. Тада је ИД почео да слаби. Запад је дао зелено светло земљама попут Турске, Саудијске Арабије и Катара и ове земље и њихове владе су у ствари играчке САД, они раде као играчке и терористи у Сирији су њихова продужена рука, као и продужена рука Запада и САД. Новац од продаје ове нафте, коме он иде? Из партнерства ИД и Турске део новца одлази ИД-у зато што тако регрутују људе и исплаћују плате борцима. Због тога је ИД јачао све до руске интервенције. Ширио се у Сирији и Ираку. Део новца је одлазио званичницима турске владе, превасходно Ердогану и његовој породици. Ердогану лично? Наравно, наравно. Они су директно били умешани у трговину са ИД-ом. Господине председниче, да ли верујете да Руси и Американци могу икада да се договоре око Сирије? Да ли Русија и Америка могу да буду партнери у рату против терориста у Сирији. Надамо се, али у реалности то није могуће јер Руси своју политику базирају, поред интереса, и на вредностима. Те вредности су поштовање међународних закона, Руси се боре против тероризма, уколико би терористи победили у овом региону, то би утицало не само на регион већ и на Европу, Русију и остатак света. Зато су Руси веома одлучни да наставе борбу против терориста, док Американци имају политику на потпуно другачијим вредностима. Њихова вредност је „ми можемо искористити терористе”. Мислим да Американци желе да користе терористе као карту у политичкој игри како би задовољили сопствене интересе на уштрб интереса осталих земаља на свету. Како је дошло до америчког бомбардовања из ваздуха сиријске армије близу аеродрома у Деир ез Зору? Да ли је реч о случајности или не? Био је то планирани напад америчких снага, зато што је ИД губио територију услед сиријско-руско-иранске сарадње против ИД и зато што је Нусра фронт, група повезана са Ал Каидом, поражена у многим деловима Сирије, те су Американци желели да угрозе положај сиријске армије нападом на нашу војску у Деир ез Зору. Није се радило ни о каквој случајности будући да је напад трајао више од једног сата и са више налета авиона. Један сат? Више од једног сата. Било је много напада Американаца и њихових савезника на сиријске позиције. Истовремено су напали велико подручје. Нису напали зграду да би онда рекли „направили смо грешку”. Напали су три велика брда, око којих није било других група будући да само ИД постоји у Деир ез Зору. Није било, како они то зову „умерене опозиције”. Био је то планирани напад с циљем да дозволе ИД-у да заузме ту позицију, што се и догодило мање од сата након што се напад десио. ИД је напао сиријске позиције након америчких удара? Мање од једног сата, ИД је напао та брда, што значи да је груписао снаге ради напада на брда. Како је ИД знао да ће Американци напасти управо те сиријске позиције? То говори да су били спремни. Ово представља јасан и очигледан доказ да Американци подржавају ИД и користе их као карту да промене однос снага у складу са својом политичком агендом. Након овога, САД су упутиле извињење? Изразили су жаљење, нису рекли да се извињавају. Ко је одговоран за напад на конвој Црвеног крста у близини Алепа и која су оружја коришћена за овај напад? Терористичке групе у Алепу, без сумње, будући да су само оне имале интерес. Када смо објавили примирје у Алепу, они су одбили. Рекли су „не, ми не желимо примирје”. Они одбијају улазак било каквог конвоја у источни Алеп и то је јавно објављено, није реч о нашој пропаганди, ми то нисмо објавили, они јесу. Биле су и демонстрације тих милитаната како би одбили улазак конвоја. Стога су они имали интерес за напад на тај конвој, не ми. Инцидент се није десио у области у којој ми имамо трупе, а уосталом у то време није било сиријских нити руских авиона на небу изнад места напада. Инцидент је искоришћен као део пропаганде, као део нарације против Сирије на Западу, да смо ми напали хуманитарни конвој, будући да сада рат у Сирији, по западној пропаганди, поприма облик хуманитарног рата. Ово је сада западна маска, они су желели да искористе ту хуманитарну маску како би имали оправдање да још више интервенишу у Сирији. Кад кажем интервенишу, мислим војним путем или помагањем терориста. Ово је као ситуација у бившој Југославији, хуманитарни проблеми? Друго је време, можда и другачији облик, али је суштина онога шта се десило у вашој земљи и шта се сада дешава у нашој, иста. Западна пропаганда говорила је о употреби хемијског оружја као и барел бомби. Иста прича, показују црно-белу слику. Веома лош човек против веома доброг човека. То је исто као нарација Џорџа Буша млађег током ратова у Ираку и Авганистану. Желели су да искористе те наслове и те термине у њиховом извештавању како би изазвали емоције јавног мњења својих земаља. Јавно мњење би их подржало ако би желели да се умешају, било директно кроз војне нападе, или кроз помагање својих потчињених, што су у овом случају терористи у нашем региону. Видео сам пре неколико дана вест да је „Амнести интернешенел” осудио коришћење хлора терористичке групе у Алепу. Тачно, то се десило у Алепу пре неколико дана. Поред овога, објавили смо јуче да су у протекла три дана терористи убили више од 80 невиних цивила у Алепу, а ранили преко 300. О томе не можете прочитати ништа у великим западним медијима. Не видите, не чујете, не постоји никакав траг о томе. Извуку поједине слике и неке инциденте у областима под контролом терориста само да би их искористили за своју политичку агенду како би осуђивали и оптуживали сиријску владу, не зато што брину за нашу децу, или невине људе и цивилизацију и инфраструктуру. Њих није брига, они све то уништавају. У ствари, они брину само како да искористе било шта што би одговарало њиховим интересима. Ви сте врховни командант сиријских оружаних снага. Да ли ваша војска има хемијско наоружање? Не, нема. Предали смо сав наш арсенал 2013. године. Сада немамо ништа, али ми ни пре тога никада нисмо користили хемијско оружје. Ако причамо о употреби хемијског наоружања од стране владе, значило би то хиљаде жртава на једном месту у кратком временском периоду. Никада нисмо имали сличан инцидент, само оптужбе западних медија. Када мислите да ће се рат завршити? Када? Увек кажем да је мање од једне године потребно да решимо наше интерне проблеме, зато што на унутрашњем плану није превише компликовано. Постаје сложеније када имате мешање страних сила. Када те стране силе оставе Сирију на миру, ми као Сиријци можемо да решимо проблеме за неколико месеци, мање од једне године. То је врло једноставно, ми то можемо уколико нема мешања са стране. Наравно, то не изгледа реално, будући да сви знају да САД желе да минирају позицију Русије као светске силе, укључујући и у Сирији. Саудијска Арабија годинама тражи начин да уништи Иран и по њиховом размишљању Сирија може бити једно од места где ће се то и десити. Уколико је могуће постићи да све стране силе напусте Сирију, онда немамо проблем. Прво, заустављањем подршке терористима од стране Турске, Саудијске Арабије и Катара и Запада, углавном САД. Када зауставимо подршку терористима у Сирији, уопште неће бити тешко да решимо наш проблем.Да ли је тачно да је Сирија последња социјалистичка земља у арапском свету? Данас, да. Не знам како ће бити у будућности. Ми смо социјалистичка земља, али, наравно, не затвореног типа. Нека врста хуманог социјализма, будући да влада подржава образовање субвенцијама, нешто попут шведског типа социјализма. Не знам много о шведском типу социјализма, можемо рећи да у Сирији имамо отворену економију, али у исто време имамо снажан јавни сектор који је одиграо важну улогу у отпору сиријског друштва и владе током рата. Без тог јавног сектора, ситуација би била много тежа. Дакле, ми смо социјалисти и мислим да је рат доказао да је социјалистички систем врло важан за било коју државу, имајући у виду да говорим о отвореном социјализму који дозвољава слободу јавном сектору да игра важну улогу у изградњи земље. Ваше велике компаније су у власништву државе, или приватних лица? Имамо оба случаја, али јавни сектор игра најважнију улогу. Као што знате, приватни сектор може више осетити опасност и може више пропатити и у неким случајевима напустити економску арену услед несигурности. Због тога морате у таквим случајевима да се ослоните на јавни сектор, али приватни у Сирији и даље игра важну улогу упоредо са јавним. У Сирији је врло толерантна атмосфера различитих вера, хришћани, муслимани... То у ствари није толеранција, то је суштина нашег друштва, сви су део друштва: хришћани, муслимани и остале религијске и етничке групе, без свих њих не бисте имали Сирију. Сваки сиријски грађанин треба да се осећа слободним како бисмо имали стабилну државу. У супротном, Сирија неће бити стабилна. Не бих то називао толеранцијом. Толеранција значи да прихватамо нешто противно нашој вољи. Не, муслимани и хришћани су живели вековима у Сирији и они свакодневно сарађују, не живе у засебним гетима. Не постоје посебне школе за муслимане, за хришћане? Не, не. Имате неке школе које припадају хришћанској цркви, али су пуне муслимана и обратно. Значи немате посебне школе. Ми не дозвољавамо било какву сегрегацију религиозних и етничких група. То би било врло опасно, али природно, и без интервенције владе, људи би желели да живе једни с другима у свакој школи, на сваком месту, у сваком НВО, у влади, то је природно... Зато је Сирија секуларна по природи, не због владе. Сиријско друштво је кроз историју било секуларно. Прошла је једна година од како су руске ваздухопловне снаге узеле учешће у сиријском рату, колико вам је Русија помогла? Хајде да разговарамо о реалности. Пре руске интервенције, ИД је, као што сам рекао, јачао и ширио се. Када је Русија почела да интервенише, ИД, Нусра фронт и остале групе блиске Ал Каиди почеле су да слабе. Ово је реалност, зашто? Зато што је Русија велика сила са великом армијом и великом разорном моћи која је могла да помогне сиријској војсци у рату. Друга страна ове приче је да када год велика земља, велика сила попут Русије, интервенише против терориста, у координацији са трупама на земљи, у нашем случају сиријском армијом, наравно да ћемо имати конкретне резултате. Уколико причамо о америчкој алијанси, која ионако није озбиљна, али у исто време нема савезнике на земљи, они не могу учинити ништа. Руска моћ је била врло важна, као и њихова политичка подршка у међународној арени, што је у оба случаја променило ситуацију и било јако битно за уништавање терориста. Да ли је сиријско друштво подељено ратом? Оно је данас хомогеније него пре рата. Ово може бити изненађујуће за многе посматраче будући да је рат веома дубока и важна лекција за сваког Сиријца. Многи Сиријци пре рата нису знали разлику између фанатика и екстремиста, између екстремиста и терориста. Ове разлике нису биле јасне многима, али услед рата, услед разарања, услед велике цене коју је сваки Сиријац платио, Сиријци су научили лекцију и сада знају да једини начин да заштите и сачувају своју земљу, јесте да буду хомогени, да живе једни с другима, да се интегришу, да прихватају да воле једни друге. Мислим да је ефекат рата, поред свих негативних аспеката било ког рата попут овог, био позитиван по сиријско друштво. И зато нисам забринут за структуру сиријског друштва после рата. Мислим да ће бити здравије. Амерички председнички избори – кога бисте желели као победника на изборима: Трампа или Хилари? Дебата око ових избора у свету јесте ко је бољи, Клинтонова или Трамп. У Сирији, дискусија је ко је гори, не ко је бољи. Стога, ниједан од њих двоје, мислим, неће бити добар по нас. Друго, из нашег искуства са америчким званичницима и политичарима уопште, не треба их држати за реч, нису поштени. Шта год да кажу, не веруј им. Ако кажу добру реч или лошу реч, ако су веома агресивни или веома мирољубиви, не веруј им. Зависи од лобија, од утицаја различитих политичких покрета у њиховој земљи и то ће након избора дефинисати њихову политику. Стога, не морамо да губимо наше време слушајући њихову реторику сада. То је, једноставно, ђубре. Чекати њихову политику и онда видети, али ми не видимо никакве добре знаке да ће САД драматично променити своју политику према ономе шта се догађа у свету, да буду поштени или да поштују међународни закон, или да брину о Повељи УН. Нема знака да ћемо то видети у блиској будућности. Није питање ко ће бити председник, разлика је јако мала, сваком од њих ће бити дозвољено да оставе сопствени отисак, само лични отисак, али то не значи мењање политике. Због овога ми се не надамо, нити губимо наше време на то. Односи Србије и Сирије, да ли имате неку поруку за народ у Србији? Мислим да на обе стране пре рата нисмо урадили шта смо могли како би наши односи били у бољој позицији. Наравно, рат ће оставити отисак на односе било које две земље. Подржали смо Србију, то је разумљиво, али ми морамо планирати за будућност, будући да је ваша земља пропатила услед спољне агресије која је довела до распада Југославије и мислим да људи и даље осећају последице тог рата. Друго, рат у вашој земљи је био приказиван као хуманитарни рат где је Запад желео да интервенише како би заштитио одређену заједницу против агресора из друге заједнице. Стога је много људи у свету поверовало у ту причу. Исто је са Сиријом, користе исту маску, хуманитарну. У ствари, Запад не брине за ваше људе, не брине за наше људе, не брине ни за кога на свету, осим за своје интересе. Мислим да имамо исте лекције, можда је различита област, говоримо о две деценије разлике, можда су наслови другачији, али је суштина иста. Зато морамо изградити више односа у свакој области: култури, економији, политици, како би ојачали нашу позицију, свака земља у свом региону. Сиријска влада, ви и сиријска држава подржавате Србију по питању Косова и Метохије? Подржали смо упркос томе што су Турци желели да искористе свој утицај у корист Косова и Метохије, али смо ми то одбили. Ово је било пре нашег рата, пре седам, или осам година и ми смо одбили, упркос добрим односима са Турском у то време. Подржали смо Србију. НАПОМЕНА: Преузимање делова или целог текста само уз посебну дозволу редакције листа Политика.


Reputation from Милан Ракић - Page 2838 - Живе Речи Утехе Страна 2838 од 2866 Ево линкова ка филму који је снимљен у продукцији Ваздухопловне војне академије, чији су "Звезде" биле део. Филм је из 1987, и тада су још летели на Г-2... Милан Ракић је реаговао/ла у Теологија Митрополита пергамског Јована (Зизијуласа) Октобар 22, 2012 Милан Ракић је реаговао/ла на Guest у Најаве и промоције СПЦ Октобар 22, 2012 Милан Ракић је реаговао/ла на Milan Nikolic у Поводом првог лета у свемир & "Летови у космос - историја и перспективе" Октобар 22, 2012 Сутра се лансира Сојуз са тројицом астронаута - два Руса и један Амер - на међународну свемирску станицу. Лансирање је заказано за 12:51ч по нашем времену. http://www.nasa.gov/multimedia/videogallery/index.html?media_id=154342781 Директан пренос овде: Милан Ракић је реаговао/ла на dilic у Венчања, свадбе Октобар 22, 2012 Милан Ракић got a reaction from Anti Palma Crew in Венчања, свадбе Новембар 4, 2014 Милан Ракић got a reaction from dvabu in Венчања, свадбе Септембар 24, 2013 Милан Ракић got a reaction from мирођија in Венчања, свадбе Октобар 22, 2012 Иначе, један од разлога зашто родитељи "инсистирају" на великој свадби на коју ће бити позвана читава фамилија и ужа и шира је и чисто материјалне природе, а у најбољој намери да се помогне "деци", тј. младенцима да се скуће.... Е сад има то и својих добрих и лоших страна... И женини и моји родитељи су некада по фамилији (свако својој наравно), "узајимали" (тако се каже у Мачви баш за ту прилику) за будуће свадбе своје деце, е да би им помогли када на то дође ред. Тако да су водили рачуна где носе у дар фрижидер, где телевизор, шпорет, где неки кућни апарат, печено прасе и гајбу пива, где торту, а где бомбоњеру... Фасцинантна је та стртегија, премда вођена најбољим намерама и извођена у нека боља времена, када се то могло. Том тактиком, младенци би требали од најближе фамилије да добију комплет белу и аудио-видео технику, од оне мало даље допуну логистике (прасићи, јагњићи, пиће), а она најдаља родбина, коју видите само тад и вероватно више никад`, е они донесу по неки динар и сл... Међутим, када дођу тешка времена, шта онда!? Као што рекох у претходној причи, нити смо жена и ја планирали, нити хтели неку велику свадбу(е)... Били смо буквално натерани... А предочено нам је између осталог да је свадба и "услов" да се "узајмљено" врати... Али, не лези враже, шта ћемо ако је криза и фамилија нема да "врати", као што је био случај код мене... Дакле, нити сам знао за то, нити очекивао, нити тражио икакав поклон и од кога. Довољан поклон је жена за читав живот... Ваљда... Али кад је већ тако, не видех ја ни један ТВ, фрижидер, замрзивач и слично... Свадба била после бомбардовања, јад, беда, криза... Тако да још увек у селу у једној соби, ево и после 12 година, прашину скупљају кутије са лонцима и шерпама, чашама, тањирима и сличним "хардвером"... Додуше, у времена ова, добро дођу ти поклони, те се однесу на неку другу свадбу... Пре тога, потребно је само консултовати свеску, да се не врати људима баш исти поклон, који они ономад донесоше greengrin Милан Ракић је реаговао/ла на о.Небојша у Венчања, свадбе Октобар 22, 2012 Потпуно си у праву. У Мачви се записује шта ко донесе за свадбу и после је ред да се то врати. Сећам се људи који су крајем 80'их носили велике дарове и солидне своте новца, да би после 90'их нису то могли добити назад. Онда долази до љутње, тешких речи... Свадбу треба правити према својим могућностима, глупо је потрошити пар хиљада евра за дан, а после да се оскудева у свему и да младенци немају за почетак заједничког живота. Што ми рече један : "Оче, годину дана после свадбе смо храмали, али не жалим сви су причали како је била богата свадба" Милан Ракић got a reaction from Јадранка-Дервента in Венчања, свадбе Октобар 22, 2012 Милан Ракић је реаговао/ла у Свечано освећење Цркве Светог Максима у Костолцу, 21. окт. 2012. (Позив) Октобар 22, 2012 Милан Ракић got a reaction from Олимп in Венчања, свадбе Октобар 22, 2012 Милан Ракић got a reaction from Дејан in Венчања, свадбе Октобар 22, 2012 Милан Ракић је реаговао/ла на Александрида у Свечано освећење Цркве Светог Максима у Костолцу, 21. окт. 2012. (Позив) Октобар 21, 2012 Милан Ракић је реаговао/ла на grigorije22 у Cern u Srbiji Октобар 21, 2012 19. октобар — 7. новембар Кнез Михаиловa 5, Београд Како изгледа Велики сударач хадрона (LHC), акцелератор ЦЕРН-а на коме је доказано постојање Хигсовог бозона? Каква се све истраживања спроводе у овој престижној европској научној институцији? Шта у ЦЕРН-у раде научници из Србије и шта за Србију значи чланство у овој организацији? Како би одговорили на сва ова питања, Центар за промоцију науке и Комисија за сарадњу са ЦЕРН-ом у Београду, представљају интерактивну изложбу „ЦЕРН у Србији“, која ће приказати најновија достигнућа у највећој истраживачкој институцији на свету. Oрганизована под покровитељством самог ЦЕРН-а, као и Министарства просветe, наукe и технолошкog развојa Републике Србије, изложба публици представља инструменте, детекторе и технологију, као и друга кључна питања савремене физике. Изложени експонати ће истовремено представити како истраживања у ЦЕРН-у тако и вишегодишње учешће више од 30 српских научника у раду ове организације, у оквиру посебне поставке „Србија у ЦЕРН-у “. У сарадњи са Институтом за физику у Београду, у простору за предавања у Галерији организована је серија популарних предавања о физици честица, као и три трибине које ће одговорити на питања о границама савремене науке, о томе како ЦЕРН буди машту милиона људи и чему у практичном смислу служи ова институција. Поред тога, у сарадњи са Физичким факултетом Универзитета у Београду, за школе, али и за све грађане организоване су и популарне демонстрације огледа из физике, које ће изводити студенти и докторанти Физичког факултета, као и научни демонстратори Центра за промоцију науке. Посетиоци уз то могу да учествују и у радионицама из физике. Велики сударач хадрона (LHC, Large hadron collider) представља највећи инструмент који је човек досад направио. Реч је о акцелератору, убрзивачу честица обима 27 километара, који се налази око 100 метара под земљом. Снопови протона се на LHC-у убрзавају до огромних енергија помоћу 1296 суперпроводних магнета, а потом сударају у једном од четири инсталирана детектора на кругу акцелератора. ATLAS је не само највећи од детектора на LHC-у већ и највећи досад направљен. ATLAS, што је скраћеница од тороидни LHC апарат (A Toroidal LHC Apparatus), тежак је 7000 тона, дуг 45 метара и има пречник од 25 метара. У њему се сударају протони убрзани на LHC-у, а на основу снимака судара и огромног броја реакција, на овом детектору је 2012. доказано постојање Хигсовог бозона. Постројење ISOLDE, саграђено унутар ЦЕРН комплекса, постоји од 1967. и данас предстваља водећи пројекат посвећен производњи радиоактивних језгара за различите области, као што су нуклеарна, атомска, молекуларна физика, а и за биофизику и астрофизику. Радиоактивна језгра се производе у реакцијама протона високе енергије. На супротној страни LHC круга, у односу на ATLAS постављен је детектор CMS (Compact Muon Solenoid), који сам за себе представља најкомплекснију машину коју су људи направили. Аналогно са ATLAS-ом, овај детектор је такође намењен „лову на Хигсов бозон“, чије је постојање и на њему доказано 2012. На CMS-у се истражују и питања иза Стандардног модела физике честица. Субота, 20. октобар 18.00 Откриће Хигсовог бозона на LHC-у, I део др Владимир Рековић Недеља, 21. октобар 18.00 Откриће Хигсовог бозона на LHC-у, II део др Предраг Миленовић Уторак, 23. октобар 18.00 Четвртак, 25. октобар 18.00 Релативност, гравитација и космологија Петак, 26. октобар 18.00 Експеримент CMS и двобозонска физика Субота, 27. октобар 18.00 Експеримент SHINE проф. др Јован Пузовић Недеља, 28. октобар 18.00 Судари тешких jона на LHC-у др Јован Милошевић Уторак, 30. октобар 18.00 ЦЕРН и егзотична jезгра проф. др Мирослав Весковић и Jована Николов Четвртак, 1. новембар 18.00 Космичко зрачење – стогодишњица открића проф. др Иван Аничин Петак, 2. новембар 18.00 LHC акцелератор у ЦЕРН-у др Јелена Крстић Субота, 3. новембар 18.00 ATLAS експеримент на LHC-у др Љиљана Симић Недеља, 4, новембар 18.00 GRID – светски електронски мозак др Антун Балаж Уторак, 6. новембар 18.00 Будућност Србиjе у истраживању и развоjу Експерименти су интерактивни, покривају више области физике, од механике, термодинамике, преко суперпроводности до нуклеарне физике. Посетиоци нису само неми посматрачи, већ ће активно учествовати у извођењу сваког експеримента и на тај начин ће осетити дух рада у правој научној лабораторији. Сазнаће у каквој су вези уређај од кога вам се диже коса на глави и нуклеарна физика или лебдећи воз који не додирује шине са квантном физиком. Имаће прилике да виде и део LHC акцелератора који долази директно из ЦЕРН-а. Видеће незаобилазне Теслине експерименте и многе друге. Радионице су отвореног типа — у сваком тренутку можете да се укључите. Организована одељења или индивидуални посетиоци изложбе научиће да направе телефон, да на различите начине произведу звук, искористе равнотежу на неочекивани начин, да склопе честицу... Најмлађи ће цртати научнике, како их они замишљају, а њихове радове ћемо редовно излагати. Експерименти и радионице се одвијају свих дана у недељи, осим понедељком, од 11 до 21 час, а улаз је слободан. Петак, 19 октобар 18.30 Петар Аџић, председник Комисије за сарадњу са ЦЕРН-ом Републике Србије. Ролф Дитер Хојер, генерални директор ЦЕРН-а и Жарко Обрадовић, министар просвете, науке и технолошког развоја Републике Србије. Изложба је отворена свих дана, осим понедељком. Радно време Галерије је од 11 до 21 час, а улаз је слободан. У оквиру пратећег програма изложбе „ЦЕРН у Србиjи“ организована је сериjа отворених трибина на коjима гостуjу угледни физичари, али и други научници, jавне личности и промотери науке. Трибине су посвећене последњим достигнућима у ЦЕРН-у коjа дотичу саме границе људског сазнања и коjа буде машту милиона људи, као и чему у практичном смислу служи ова институција, како за европску науку, технологиjу и привреду тако и за државе попут Србиjе. Домаћин трибина jе др Александар Богоjевић са Института за физику у Београду. Среда, 24. октобар 18.00 Куда иде ЦЕРН? На фронту науке Среда, 31. октобар 18.00 Коме jе ЦЕРН намењен? Технологија и образовање Среда, 7. новембар 18.00 Чему заправо служи ЦЕРН? Машта и сазнање Комисија за сарадњу са ЦЕРН-ом је основана као саветодавно тело некадашњег министарства науке и технолошког развоја Републике Србије са циљем да прати, евалуира и контролише активности српских истраживача и специјалиста у ЦЕРН-у. Jедан од најважнијих задатака Комисије био је вођење апликације Србије за чланство у ЦЕРН-у до пријема за придруженог члана почетком 2012. године. http://www.cpn.rs/cern/ Милан Ракић је реаговао/ла у На Дрини брвнара - на сајту "Националне географије" Октобар 20, 2012 На Дрини брвнара Фотографија кућице на Дрини нашла се на сајту "Националне географије" и донела Србији и Бајиној Башти велику популарност. Једна фотографија на сајту Националне географије од августа је Бајиној Башти и Србији обезбедила велику популарност, поготово у Кини, па је у Бајину Башту стигла и екипа кинеске телевизије да уради репортажу о сада већ чувеној кућици на Дрини. ВИДЕО: Кућица на Дрини После фотографије дана, постала је фотографија месеца, са 150 хиљада лајкова и дељења. До сада је кућица на Дрини стекла је популарност не само на сајту Националне географије, већ и шире, а све је почело једним случајним доласком у Бајину Башту. "У више наврата сам долазила, али је нисам сликала, јер сам чекала да се створе идеални услови за добру фотографију", каже уметнички фотограф из Мађарске Ирена Бекер. Тако је уз "Валтера" и Бору Милутиновића својеврсни српски бренд у Кини постало и ово мало здање. "У Кини је ова кућа врло популарна и има много љубитеља, па сам из тога разлога и дошла овде", истиче новинарка Чан Јуан Лиу са кинеске Си-Си-Ти-Ви. "За ове 44 године колико сам овде, схватио сам да морам да се повинујем сили реке, јер је не могу никад зауставити.Тако сам одлучио да ову последљу кућицу направим тако што се и предња и задња страна дижу нагоре", објашњава Милија Мандић из Бајине Баште. Кућица је постала мотив и на честиткама и часописима широм Америке. Милан Ракић got a reaction from obi-wan in Avioni Март 4, 2013 Ево како изгледа када сипање горива пође по злу... Не завидим посади овог "Авакса" доле... Ко се није вез`о сад привија облоге на чело... Мислим да су и "шофер" и "пумпаџија" после овога послати мало на принудни одмор.... Милан Ракић је реаговао/ла на Sanja888 у Најаве и промоције СПЦ Октобар 19, 2012 Милан Ракић је реаговао/ла на Јанко у Датум прослављања Васкрса (или датум Васкрса 1941. године) Октобар 17, 2012 Josipe, Христос је васкрсао "у трећи дан, по Писму". Дакле, не после 72 сата, већ У ТРЕЋИ ДАН. Први дан када је био погребен је петак, други субота а трећи недеља. Тако да иако је Васкрсење било око 36 сати касније, то је било у трећем дану од страдања и погребења..."А у први дан седмице,...дођоше рано жене мироносице на гроб...". Први дан седмице је недеља. Милане, у колико сати је почело бомбардовање? Можда је то "уочи" означавало де је напад почео пре зоре, или пре Литургије на Васкрс, тј није почело празновање, шта зна тамо неки новинар кад почиње Васкрс... Милан Ракић је реаговао/ла на RYLAH у Добродошли у Детроит Октобар 17, 2012 Због његове изузетне архитектуре, пред крај 19. и почетком 20. века Детроит су звали Паризом на Западу. Будући да се налази на Великим језерима, Детроит је постао важно раскршће путева. У њему је 1896. године Хенри Форд направио свој први аутомобил у изнајмљеној радионици на Мек авенији, где је 1903. основао и Ford MotorCompany. Пионири производње аутомобила Вилијем Ц. Дјурант, браћа Доџ, Пакард и Волтер Крајслер ојачали су статус Детроита као светског аутомобилског центра. Зато је добио надимак Motor City. У првој половини 20. века у град су дошле десетине хиљада нових становника, посебно из јужних држава, тако да је Детроит постао четврти највећи град у САД. У исто време су дошле и десетине хиљада европских имиграната. Cadillac Place (1923) лево, Fisher Building (1928) десно. Photo: Andrew Jameson Детроит је постао велики културни центар. Музика уживо била је заштитни знак ноћног живота Детроита од краја 40-тих. Тако је настао и његов надимак Motown. Тада је постојао велики број сцена на којима су се одржавали концерти, приредбе, био је ту и велики број биоскопских дворана, а изграђен је и Motown Motion Picture Studios величине 49.700 м2. Бери Горд Јуниор основао је Motown Records, компанију која је постала веома популарна током 60-тих и почетком 70-тих година. За компанију су снимали Стеви Вондер, Темптејшнс, Дајана Рос и Сјупримс, Џексон 5, Марвин Гај и многи други. Када је достигао највећу славу у 50-тим, Детроит је био пети највећи град у САД. Нешто касније почело је велико напуштање града, тако да је 1950. године имао 1,85 милона становника, а 2010. само 713 хиљада. Више од милион људи напустило је град. Где су отишли ти људи и зашто? Некада славни United Artists Theater Wilbur Wright High School - кабинет биологије Детроит је један од градова у САД у којем има највише расне сегрегације. Црнци су у великом броју долазили са југа тражећи посао. Нису били добро примљени. Белци су нападали домове црнаца, разбијали им прозоре, палили им куће, бацали бомбе... После тога су белци почели да селе у предграђа, док је црначка популација остајала у центру града. Многи људи желе да живе у центру града, али у Детроиту је потпуно другачије. Детроит има чак и Eight Mile Road, који је традиционална граница између црнаца и белаца, који дели град од белих предграђа на северу. Ако на Интернет претраживачу укуцате термин Detroit ruins (рушевине у Детроиту), бићете шокирани. Пошто човек прегледа видео снимке и фотографије Детроита данас, може да помисли да се ради о граду где су вођене уличне борбе у некој ратом захваћеној земљи. Ако се узме у обзир да се град налази у САД, поставља се питање да ли је „амерички сан“ постао „амерички кошмар“ и да ли је „амерички сан“ био само илузија? Неки Американци користе црни хумор и на примеру Детроита кажу да је „амерички сан“ постојао једино кад се оде на спавање. Некад препуна чекаоница путника, данас сабласна слига главне железничке станице у Детроиту ИСКЉУЧИТЕ РАСВЕТУ Многи који знају што се догодило у Детроиту, посебно они у Европи, рећи ће да је то изолован случај и да се то не може поновити, поготово не у Европи. Да ли је заиста тако? Нећемо се удаљавати од теме, али интересантно је да је влада премијера Монтија у Италији пре неколико дана расправљала о искључивању јавне расвете у Италији у склопу мера штедње. Убрзо ћемо сазнати како су замислили да то проведу у пракси. Библиотека у којој нико више не изнајмљује књиге Иако је Детроит је најочигледнији примјер умирања градова, Чикаго, Кливленд, па чак и Лас Вегас, крећу његовим стопама. Постоји иронична изрека када се говори о Детроиту: „Молимо да последњи ко напусти Детроит искључи расвету“. Где су отишли ти људи из Детроита, радници из толиких фабрика, музичари, глумци? Шта се догодило? Одговор стаје у једну реч – outsourcing – пребацивање производње и услуга у друге земље. Америка се давно одрекла златног стандарда и пад долара није нешто што је почело пре неколико година иако се драстично повећао после 2007. године. Немилосрдно дигитално и физичко штампање новца и outsourcing неминовно воде ка томе да ће и други амерички градови изгледати као Детроит. Многи већ и изгледају тако, као Кливленд, Гери у Индијани или Камден у Њу Џерзију. Фабрике у Детроиту су девастиране као да су биле под артиљеријском паљбом, а ни друге зграде не изгледају пуно боље. Приватне куће су већином девастирали криминалаци, наркомани и људи који су крали материјал. На wеб страници mjperry.blogspot.com може се прочитати следеће (ваља напоменути да се ради о 2007. години, и зато можемо само да замислимо какве су цене данас): „Купите куће у Детроиту за 250 долара, месечна рата – један долар.“ Ако одете на страницу Realtor.com и тражите за куповину кућу у Детроиту која кошта између нула и хиљаду долара, пронаћи ћете 74 куће, укључујући и кућу која је у власништву банке и кошта 250 долара са процењеном месечном ратом од једног долара. Постоје четири куће које се продају за један долар. Ако тражите кућу у Детроиту која кошта мање од пет хиљада долара, имате избор од скоро хиљаду кућа. Сваки коментар на ово је сувишан, као и на призоре из Детроита који објашњавају зашто су цене овакве. Још почетком 2010. године почели су да се појављују чланци у којима се говори о намери градоначелника Детроита да булдожерима поравна једну четвртину града. Један од њих пренео је theeconomiccollapseblog.com. У њему се између осталог каже и следеће: „Буџетски дефицит од 300 милиона долара и све мањи приходи од пореза присилили су власт у Детроиту да доносе веома тешке одлуке. Људи и даље масовно напуштају град и процењује се да је незапосленост у 2010. години била 45-50 одсто. У неким подручјима живе једна или две породице у целој улици. Нека подручја Детроита имају толико напуштених и спаљених кућа да личе на ратну зону. Детроит има 33.500 празних кућа и 91.000 празних парцела за куће. Градоначелник Дејв Бинг верује да је једино решење да штеди где год стигне. Његов план је да булдожерима уништи око 10 хиљада кућа. Становници у подручјима која ће бити поравната ће добити прилику да се преселе у боље подручје. Наравно, ако не желе да селе, може се применити сила.“ Зграда браће Фишер - "Fisher Body Plant 21" у Детроиту, некад и сад ПРОПАСТИ ИЛИ БАНКРОТИРАТИ Детроит нема новца да купи земљу и пресели грађане без федералне помоћи. Неки мањи градови то већ чине. Јангстаун у Охају руши булдожерима неколико стотина кућа годишње још од 2005. године. Флинт, Мичиген, је већ уништио око 1.100 кућа. Постоји много градова у САД који су у стању распада, поготово у такозваном „Лошем појасу“ Америке. Због неозбиљне трговинске политике САД, привреда у том делу дословно је демонтирана и никад више се та производња неће вратити, а с њом ни радна места. Зато се градови као Детроит и Флинт суочавају са избором – да ли да пропадну или да заувек банкротирају. Ако се то уопште може назвати избором... Али то је само мали дио оног што се догађа у САД. Често се на блоговима може прочитати да, ако желите да знате како ће изгледати будућност САД, довољно је погледати Детроит. Некад један од највећих индустријских градова на свету икада, изгледа стравично. Ево неких занимљивости о Детроиту: — Скоро половина мушкараца не ради; — Више од половине деце живи у сиромаштву; — Сваке ноћи у граду се дешавају застрашујући обрачуни између криминалаца и власника кућа; — Број полицајаца у Детроиту је толико смањен да на лице места долазе прекасно или никако; — Између 2000. и 2010. године Детроит је на свака 22 минута напуштао по један становник (Тхе У.С. Ценсус Буреау – Статистички завод САД); — Број убистава у самообрани се повећао за 79 одсто током 2011. године; — Стопа убистава у самообрани у Детроиту је 2.200 одсто већа од државног просека; — Пре десет година било је око пет хиљада полицајаца у Детроиту, а данас око три хиљаде; — Администрација Детроита најавила је смањење буџета, и све полицијске станице ће бити 16 сати дневно затворене; — Грађани Детроита морају сами да се бране. Занимљив је пример 73-годишње Џулије Браун, која је затражила дозволу за ношење оружја пошто је полиција дошла тек дан касније. — Лопови су украли толико бакра из уличне расвете да више од пола градске расвете у неким деловима града не функционише; — Није сигурно возити ни током дана. Недавно је сто возача аутобуса одбило да вози дуж свакодневних рута јер су се плашили за живот; — Само 25 одсто ученика у Детроиту заврши средњу школу; — Чак 47 одсто људи у Детроиту је функционално неписмено. А сада погледајмо најновије вести које долазе из Детроита. У ироничном уводу једног чланка се каже: „Ако планирате да ускоро посетите Детроит, полиција има поруку за вас – уђите у град на сопствену одговорност“. Та порука налази се на летку који је направило Удружење полицајаца Детроита. Леци су се делили пре скупа овог Удружења. На летку пише и да је Детроит најопаснији град у САД, да има највећу стопу убистава у земљи и да је број полицајаца изузетно мали. Пише такође да се размотре неки од радних услова полицајаца: 1. Једини полицијски одред у САД где полицајци раде у сменама од по 12 сати без довољно особља. Замислите како је радити 12 сати као полицајац у Детроиту – више него узбудљиво и више него исцрпљујуће; 2. Полицајци у Детроиту су већ пристали на велике уступке у вези са пензијама, платама и другим бенифицијама, и тако је град уштедео милионе долара... КО ЈЕ ЕВРОПСКИ ДЕТРОИТ У каквим условима раде полицајци у Детроиту и како то користе млади без икакве будућности, добро се види у овом видеу (myfoxdetroit.com), где власник бензинске пумпе не може да ради јер је група младих заузела пумпу и ту проводи време. Млади кажу да је пумпа сада њихова. Ако се полицајци и појаве, накратко побегну, а после одласка полиције, опет се врате. Власнику радње су полицајци предложили да нађе приватно обезбеђење јер му они не могу помоћи. Најновија анкета коју је провео ЦБС Детроит показује да се више од 80 одсто људи плаши да уђе у град. Адвокат Удружења полицајаца Донато Иорио је рекао следеће за ЦБС: „Ово су мушкарци и жене од којих очекујемо да нас штите, а полицајци не могу да вас штите ако их нема. Полицајци једноставно одлазе јер немају новца да остану у Детроиту и не могу да раде у сменама од 12 сати за плату коју добијају. Мало је рећи да су ови полицајци деморализовани. Они одлазе јер не могу више да остану у одреду и да штитите грађане“. Треба рећи и да је спасавање „превеликих да пропадну“ донело Детроиту 26 милијарди долара. Где је тај новац отишао? И да ли је уопште икад доспео у Детроит? Можда нам се у Европи чини да је то тамо негде далеко, преко баре, али већ поменута намера Монтијеве владе у Италији личи на почетак онога што се дешава у Детроиту. Да ли ћемо имати у Европи градове попут Детроита? Само време може дати одговор на то питање. http://www.advance.h...tu-odgovornost/ Милан Ракић је реаговао/ла на Желе Зека у Сто година од ослобађања Старе Србије Октобар 17, 2012 Прочитајте беседу младог свештеника изговорену на обележавању стогодишњице ослобођења Старе Србије од отоманске тираније. Сабрали смо се данас у овој древној светињи, и на овај недељни васкрсни дан, да прославимо својеврсно васкрсење српске слободе, које се неуморно ишчекивало скоро пет стотина година. Сабрали смо се пред гробом духовног оца српског народа, Светог Саве, који је сваком правом Србину био у свима невољама утеха, у свима тугама радост, у свима патњама сапатник, у свима гресима избавитељ, а његове чудотворне мошти преко триста педесет година за Србе су биле непресушни извор сваког племенитог надахнућа, сваког еванђелског прегнућа, сваке еванђелске ревности, еванђелске вере, љубави, наде, утехе, радости, окрепљења. Сабрали смо се да бисмо се сетили славних предака својих који пре тачно сто година животе своје положише да би нама, њиховим потомцима коначно засијало сунце слободе, сунце правде и љубави. У догађају ослобођења Старе Србије, врхуне се речи Светог владике Николаја Српског који нам благовести: „После Сваке ноћи неправде, рађа се Христос као Сунце Правде; после сваког мрака тираније, рађа се Христос као Сунце Слободе, после сваког мрачног страха од смрти, рађа се Христос као Сунце Живота, после сваког тамног страдања од лажи и насиља, рађа се Христос као Сунце Истине и Љубави.“