text: 1933. је била проста година. Догађаји Јануар 30. јануар — председник Немачке, фелдмаршал Паул фон Хинденбург, именовао Адолфа Хитлера за канцелара. Истог дана 1937. Хитлер изјавио у Рајхстагу да Немачка повлачи свој потпис са Версајског мировног уговора. Фебруар 16. фебруар — У страху од немачких претњи, Чехословачка, Румунија и Југославија, закључивањем пакта о Малој Антанти и стварањем Већа министара, учврстиле савез створен 1920. против покушаја рестаурације Хабзбурговаца и ревизионистичких тежњи Мађарске. 27. фебруар — У пожару, за који су оптужени комунисти, је изгорео Рајхстаг, зграда немачког парламента. 28. фебруар — Адолф Хитлер, дан по паљењу Рајхстага, убедио председника Немачке Паула фон Хинденбурга да потпише Декрет о пожару у Рајхстагу, којим су укинуте личне слободе, слобода говора и штампе и право на окупљање. Март 4. март — Френклин Рузвелт положио заклетву као 32. председник САД и објавио нови економски програм за савладавање последица велике економске кризе. 5. март — Националсоцијалистичка радничка партија је на парламентарним изборима освојила већину у немачком Рајхстагу. 20. март — Хајнрих Химлер је наредио оснивање логора Дахау и поставио Теодора Ајкеа за заповедника логора. 23. март — Рајхстаг је усвојио Закон о посебним овлашћењима, што је омогућило да Адолф Хитлер постане диктатор Немачке. 27. март — Јапан иступио из Лиге народа пошто је та организација осудила јапанску окупацију Манџурије. Април 1. април — Тек изабрани нацисти предвођени Јулијусом Штрајхером су организовали једнодневни бојкот свих предузећа у Немачкој у власништву Јевреја. Мај 10. мај — Нацисти су спалили више од 25.000 књига Маркса, Фројда, Брехта, Ајнштајна и навели да почиње ново раздобље у историји немачке културе. Јун Јул 14. јул — Националсоцијалисти у Немачкој су забранили све опозиционе странке. 14. јул — Почела је нацистичка еугеника са усвајањем Закона за спречавање наследно оболелог потомства који је захтевао обавезну стерилизацију сваког грађанина који пати од неког наводног генетског поремећаја. 22. јул — Амерички пилот Вајли Пост је постао прва особа која је сама облетела Земљу након скоро осам дана. Децембар Википедија:Непознат датум — август — Даница Томић постала прва жена у Југославији са пилотском дозволом. Октобар Новембар Децембар Рођења Јануар 1. јануар — Ранко Бугарски, српски лингвиста 5. јануар — Радмила Бакочевић, српска оперска певачица 6. јануар — Ђорђе Кадијевић, српски редитељ, сценариста, историчар уметности и ликовни критичар 12. јануар — Исидоро Блајстен, аргентински књижевник (прем. 2004) 17. јануар — Далида, француска певачица и глумица (прем. 1987) 18. јануар — Дејвид Белами, енглески ботаничар, писац, ТВ водитељ и активиста за заштиту животне средине (прем. 2019) 22. јануар — Синиша Павић, српски сценариста 24. јануар — Асим Ферхатовић, босанскохерцеговачки фудбалер. (прем. 1987) Фебруар 1. фебруар — Светлана Велмар-Јанковић, српска књижевница (прем. 2014) 3. фебруар — Полде Бибич, словеначки глумац (прем. 2012) 5. фебруар — Милош Милутиновић, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2003) 8. фебруар — Бранислав Црнчевић, српски књижевник, афористичар, новинар, сценариста и политичар (прем. 2011) 13. фебруар — Ким Новак, америчка глумица 13. фебруар — Здравко Шотра, српски редитељ и сценариста 18. фебруар — Јоко Оно, јапанска уметница, музичарка и мировна активисткиња 18. фебруар — Боби Робсон, енглески фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2009) 21. фебруар — Боб Рафелсон, амерички редитељ, сценариста и продуцент (прем. 2022) 21. фебруар — Нина Симон, америчка музичарка и активисткиња за људска права (прем. 2003) Март 1. март — Шпиро Губерина, хрватски глумац (прем. 2020) 14. март — Мајкл Кејн, енглески глумац, продуцент и писац 19. март — Филип Рот, амерички писац (прем. 2018) Април 7. април — Воја Мирић, српски глумац (прем. 2019) 9. април — Жан-Пол Белмондо, француски глумац (прем. 2021) 12. април — Монсерат Кабаље, шпанска оперска певачица (прем. 2018) 15. април — Живојин Павловић, српски редитељ, сценариста, књижевник и сликар (прем. 1998) 29. април — Вили Нелсон, амерички музичар и глумац Мај 3. мај — Џејмс Браун, амерички музичар, плесач и музички продуцент (прем. 2006) 11. мај — Јордан Николић, српски певач, познат по интерпретацијама српских народних песама ка Косова и Метохије (прем. 2018) 11. мај — Зоран Радмиловић, српски глумац (прем. 1985) 12. мај — Ђорђе Јовановић, српски глумац (прем. 2004) 23. мај — Миодраг Вартабедијан, српски дизајнер и графичар (прем. 2009) 23. мај — Џоун Колинс, енглеска глумица и списатељица 28. мај — Зелда Рубинстејн, америчка глумица и активисткиња за људска права (прем. 2010) Јун 5. јун — Бата Живојиновић, српски глумац и политичар (прем. 2016) 7. јун — Слободан Селенић, српски књижевник, драматург и књижевни критичар (прем. 1995) 8. јун — Џоун Риверс, америчка комичарка, глумица, списатељица, продуценткиња и ТВ водитељка (прем. 2014) 11. јун — Џин Вајлдер, амерички глумац, сценариста, редитељ, продуцент, музичар и писац (прем. 2016) 13. јун — Драгомир Бојанић Гидра, српски глумац (прем. 1993) 15. јун — Предраг Кораксић, српски карикатуриста 16. јун — Богољуб Динић, српски глумац (прем. 2019) 20. јун — Дени Ајело, амерички глумац, продуцент и музичар (прем. 2019) 25. јун — Алваро Сиза, португалски архитекта 26. јун — Клаудио Абадо, италијански диригент (прем. 2014) 26. јун — Раша Попов, српски књижевник, публициста, глумац и новинар (прем. 2017) 29. јун — Мирко Шоуц, српски џез музичар, композитор и диригент (прем. 2023) 30. јун — Томислав Ивић, хрватски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2011) Јул 12. јул — Олга Познатов, српска глумица (прем. 1996) 20. јул — Кормак Макарти, амерички књижевник, драматург и сценариста (прем. 2023) 24. јул — Џон Анистон, амерички глумац (прем. 2022) 25. јул — Ранко Борозан, југословенски и српски фудбалер (прем. 2020) Август 2. август — Љубица Оташевић, српска глумица и кошаркашица (прем. 1998) 16. август — Џули Њумар, америчка глумица 18. август — Роман Полански, француско-пољски редитељ, сценариста, продуцент и глумац 18. август — Жист Фонтен, француски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2023) 19. август — Дебра Паџет, америчка глумица 20. август — Предраг Милинковић, српски глумац (прем. 1998) 22. август — Урош Гловацки, српски глумац (прем. 2020) 22. август — Силва Кошћина, италијанска глумица (прем. 1994) 25. август — Том Скерит, амерички глумац 25. август — Вејн Шортер, амерички џез музичар (саксофониста) и композитор (прем. 2023) 26. август — Јован Христић, српски песник, драматург, есејиста, преводилац и књижевни и позоришни критичар (прем. 2002) Септембар 10. септембар — Карл Лагерфелд, немачки модни креатор (прем. 2019) 11. септембар — Никола Пјетранђели, италијански тенисер 13. септембар — Душко Трифуновић, српски књижевник, песник и телевизијски аутор (прем. 2006) 18. септембар — Роберт Блејк, амерички глумац (прем. 2023) Октобар 4. октобар — Латинка Перовић, српска историчарка и политичарка (прем. 2022) 21. октобар — Франсиско Хенто, шпански фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2022) 28. октобар — Гаринча, бразилски фудбалер (прем. 1983) Новембар 3. новембар — Џон Бари, енглески композитор и диригент, најпознатији по филмској музици (прем. 2011) 3. новембар — Џереми Брет, енглески глумац (прем. 1995) 3. новембар — Јелена Жигон, српска глумица (прем. 2018) 12. новембар — Борислав Ивков, српски шахиста (прем. 2022) 19. новембар — Лари Кинг, амерички ТВ и радијски водитељ (прем. 2021) 21. новембар — Михајло Костић Пљака, српски глумац (прем. 2001) 23. новембар — Кшиштоф Пендерецки, пољски композитор и диригент (прем. 2020) Децембар 5. децембар — Бранко Радовић, хрватски кошаркаш и кошаркашки тренер (прем. 1993) 6. децембар — Хенрик Горецки, пољски композитор (прем. 2010) 6. децембар — Донка Шпичек, српска новинарка, дугогодишња уредница програма за децу и младе ТВ Београда (прем. 2016) 9. децембар — Бранислав Вукашиновић, српски новинар и ТВ водитељ (прем. 2011) 10. децембар — Мако Ивамацу, јапански глумац (прем. 2006) 13. децембар — Џек Хиршман, амерички песник и друштвени активиста (прем. 2021) 19. децембар — Иво Сердар, хрватски глумац (прем. 1985) 20. децембар — Рик ван Лој, белгијски бициклиста 22. децембар — Лучано Мартино, италијански продуцент, редитељ и сценариста (прем. 2013) 23. децембар — Акихито, јапански цар (1989—2019) 28. децембар — Живорад Жика Лазић, српски сценариста, књижевник и новинар (прем. 2009) Смрти Јануар 5. јануар — Калвин Кулиџ, амерички политичар и 30. председник САД 21. јануар — Џорџ Мур, ирски књижевник 31. јануар — Џон Голсворди, енглески књижевник Фебруар 3. фебруар — Васа Ешкићевић, српски сликар Март 16. март — Алфред Хар, мађарски математичар Јун 20. јун — Клара Цеткин, немачка политичарка Август 3. август — Динко Шимуновић, хрватски књижевник 23. август — Адолф Лос, аустријски архитекта (*1870) Септембар 7. септембар — Едвард Греј, британски политичар 8. септембар — Фејсал I од Ирака, ирачки краљ 28. септембар — Александер фон Кробатин, аустроугарски фелдмаршал Октобар 5. октобар — Николај Јуденич, руски генерал 29. октобар — Џорџ Бенџамин Лакс, амерички сликар Децембар 17. децембар — Оскар Поћорек, аустроугарски генерал Нобелове награде Физика — Ервин Шредингер и Пол Дирак Хемија — Награда није додељена Медицина — Томас Хант Морган Књижевност — Иван Алексејевич Буњин Мир — Норман Ејнџел (УК) Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1930-е 31933


source: CulturaX

text: Претходни текстПЕТ ЖИВОТНИХ САВЕТА НАШИХ БАKА: Могу проћи и векови, али ови ТРИKОВИ ће увек радити 100 посто Следећи текстПРОТЕСТ У БЕОГРАДУ: ГЕЈЕВИ И ФЕМИНИСТКИЊЕ ПРОТИВ ПРЕДСЕДНИКА СРБИЈЕ И СРПСКЕ ТРАДИЦИЈЕ (ВИДЕО)


ПАТКЕ ПРОТИВ ПИЛИЋА: ПРЕДНОСТИ ОДГАЈАЊА ПАТКИ - ПОЉОПРИВРЕДНЕ ЖИВОТИЊЕ КАО КУЋНИ ЉУБИМЦИ - 2020 Патке против пилића: Предности одгајања патки Да ли се патке понашају као пилићи? Кад помислите на јаје, највероватније сликате пилеће јаје. Али узгој патких у дворишту полако расте у популарности. Моја пријатељица Катрина помаже у вођењу породичног посла с породицом. Сваког јутра устаје пре него што оде на своје друге задатке како би пустила пилиће и патке из своје кућице и свима дала жито и воду. Патке се воле играти у прскалици. Једног дана Катрина је требала некога да "седи на фарми" за њом док је путовала, а ја сам се радосно јавила. Кад сам се увече приближавао купатилу како бих затворио птице у току ноћи, видео сам да су пилићи већ ушли да труну, док су патке напољу остале гурнуте заједно. Мало сам се престрашио - помисао да се паче узгаја није изгледала обећавајуће. Али кад сам стигао до њихове оловке, они су се сви окренули и један по један опрезно убацио једну датотеку у кооп. Нема буке или муке. Било је слатко, било је паметно, а мене су освојиле патке! На Катриној фарми кокоши и патке живе једни поред других, али како сам сазнао, патке су сасвим другачија створења. У случају да се питате ... Патке су паметније и сусретљивије од пилића Чини се да су патке паметније и више личности од кокоши. Патке и гуслећи (бебе гуске) имат ће утисак на људе, пилићи неће. Ако је човек први и једини организам већи од самог себе присутан при излежавању јаја, патка / гуслинг ће вероватно пратити ову особу около као да је то њихова мајка, желе да спава поред њих, једе са њима, итд. . Утискивање је смешно симпатична патка, што је показано на овом иоутубе-у, видеозапису о патку очајнички покушавајући ићи у корак са својим људским. Патке које су одгајане уско са људима могу такође научити да препознају лица. Међутим, моја пријатељица Катрина упозорава будуће власнике патки да се мушко мушке патке не би требало остављати на папиру. Иако су слатки у младости, као одрасли мужјаци постају дрхтави и агресивни без страха од људи. Како се патка и пилећа јаја пореде у исхрани? Ко је прво стигао, пилетина или јаје .... или патка? Патка јаја су у много чему супериорнија од пилећих јаја, мада јачи укус одвраћа неке људе. Испод је приказ поређења пилећих и паткијих јаја. Патка јаја су мало већа од пилећих јаја. Упоређени калоријски садржај: Патко јаје: 108 Кцал. Пилеће јаје: 75 Кцал. По граму, патка јаја пакују више нутритивних убода и садрже више корисних омега 3, минерала и витамина од пилећих јаја. Патка јаја има јачи, маснији укус од пилећих јаја, а то се сигурно може рећи и када упоредите два меса. Патка јаја су одлична за печење због већег садржаја протеина у јајету. (То је због већег односа албумина (бели део) према жуманцету.) Патка јаја је храна која ствара алкалну киселину, док су пилећа јаја кисела. Храна која производи алкалну киселину ствара услове против рака . Патка јаја имају већи садржај холестерола од пилећих јаја, за шта би неки нутриционисти рекли да представљају проблем, а други не, јер је добар ХДЛ холестерол. Коначно, патка јаја имају дебље љуске од пилећих јаја, омогућавајући им да остану свјежа дуже (до 6 тједана ако су у хладњаку!). Остале предности узгоја патки Патке су лакше држати затворене у једноставним оловкама, док су пилићи умјетници који побјегну и који изгледају као да проналазе сваку рупу. Патке не требају, али уживају у приступу малом водом. Ако имате око 10 патки, довољно је довољан базен за децу. Патке и пилићи у врту могу послужити као одлични истребљивачи штеточина, али патке су бољи ловци на пужеве и пужеве од кокоши. У Азији се патке држе на фармама рижиног сира. Док пливају око поплављених култура пиринча, скупљају се и додају важан извор природног ђубрива. Ознаке: Пољопривредне животиње као кућни љубимци Пси Зечеви Четири корака за учење вашег пса да долази када га назовете Како се забавити и играти са кућним љубимцем Савети за планирање у хитним ситуацијама како бисте чували свог љубимца током кризе или природне катастрофе Како можете знати да ли ваш пас има проблема са јетром? Заштита од угриза паса: како се заштитити од напада пса 100 моћних имена за енергичне псе (од чипса до патентног затварача) Ми Цат Беат Скин Цанцер (Фелине субкутани хемангиосарком) Copyright 2020 https://animalartists.net Патке против пилића: Предности одгајања патки


Људски зоо врт – Objektiv Media У Бриселу је у периоду послије II свјетског рата постојао “људски зоо врт,” мјесто на коме су “цивилизовани” европејци држали црну дјецу, ограђену високом оградом, а доводили су своју дјецу да виде ту “нижу расу.” На слици једна фина госпођа даје слаткиш “експонату”, док остали цивилизовани европејци са дивљењем и чуђењем посматрају ту сцену. Previous КРИМСКИ МОСТ! Next ЖЕНСКИ ОБРАЗ у Србији и Аустрији


Тестирање вакцине у Србији вршено је у Националној контролној лабораторији, као и у референтној лабораторији у ЕУ. Сертификат анализе за сваку увезену серију издат је и од Агенције за лекове и медицинска средства Србије.


Терористичке мреже радикалних исламиста премрежиле Балкан Насловна/Безбедност/Терористичке мреже радикалних исламиста премрежиле Балкан 28. октобра 2014.\tБезбедност Коментара ОБАВЕШТАЈНЕ службе европских земаља и Америке све чешће упозоравају да БиХ постаје место где се регрутују исламски екстремисти на путу према Сирији и Ираку, а да велики број обавештајаца исламских земаља координише акције. Пут најчешће води од Беча, преко Загреба до Сарајева, а затим преко Србије и Турске до Сирије и Ирака. Аустријски главни град постао је водећи центар за регрутацију исламиста, тамо делује више ћелија, а најчешће их воде азиланти који су добили папире за боравак у Аустрији. Највише је руских грађана из Чеченије, али има и Турака и држављана из земаља бивше Југославије. Ово су наводи из извештаја хрватске полиције која још тврди да радикални исламисти најчешће возом или аутобусом из ове државе одлазе у БиХ, тамо се задржавају неколико дана и настављају пут према Србији и Турској. Недавно откриће да хиљаде агената исламских земаља тајно делују у БиХ, никога није превише изненадило, јер је присуство тих људи забележено још из времена ратова на тлу бивше Југославије. Иран је успоставио добре везе са СДА, многе арапске државе имају такође изузетно блиске везе са неким политичарима у БиХ, а наводно неки кракови воде и до Загреба. Амбасаде појединих земаља са „трусних“ подручја су у Хрватској веома бројне, несразмерно послу који овде обављају, па се претпоставља да су активне и на обавештајном плану. КАДА је реч о хрватским обавештајцима највећи део посла обавља се у Оперативно-техничком центру за надзор телекомуникација, а услугама тог центра користе се СОА, сигурносно обавештајна агенција и ВСОА, војна сигурносно-обавештајна агенција. Обе агенције блиске су америчким службама и у сталном контакту са њима. У Хрватској је донедавно деловало и низ организација које су се наводно бавиле хуманитарним радом, али су последњих година затворене и забрањен им је рад. Успостављено је да се баве свачим, само не хуманитарним радом, а многе су биле и обавештајни центри за овај део Европе. Званични Загреб је временом преиспитао рад таквих организација и свима које се нису бавиле хуманитарним радом деловање је забрањено. Али, сматра се да одређене обавештајне базе још увек постоје и у Хрватској, као нека веза између западне и средње Европе и истока, поготово Беча и Сарајева. Установљено је и да џихадисти из Загреба често директно путују за Сирију, а недавно је откривено и да су четири девојке из Хрватске у ИД. МУП Хрватске пажљиво прати све што се догађа на територији земље али и у региону, посебно БиХ, и покренуте су многе истраге о присуству радикалних исламиста, али се јавност о детаљима не обавештава. Поготово се прати рад иранских дипломата и могућа повезаност дипломатских мисија у Хрватској и БиХ. Али, не треба заборавити да је Хрватска и једна од земаља које продају оружје у део света где су и исламски екстремисти. Хрватска се на тај начин решила и дела оружја које јој је остало још из времена ЈНА. Све се то одвија под будним оком Американаца, па се претпоставља да је и веома активна сарадња хрватских и америчких обавештајаца и у продаји оружја, контроли дипломата и организација које би могле да буду повезане са екстремистима. ЕКСТРЕМИСТИ границе прелазе без проблема, јер имају уредне документе. Комуникација са обавештајним центрима обавља се путем интернета, са тајним шифрама које се стално мењају. Наводно је њихова техничка обученост на високом нивоу. Ј. Керблер, Новости ОзнакеБалкан радикални ислам тероризам Претходно Ратни злочинци поново добијају своје улице: ПЕКО ДАПЋЕВИЋ После ЕУЛЕКС суспендовао тужитељку која је проговорила о корупцији и везама високих европских званичника са шиптарском нарко мафијом! 29. октобра 2014. at 23:10 Kada sam bio mlad ,tito je stalno govorio o spoljnim neprijateljima Kkakva slucajnost opet sada.Opet o nekim spoljnim neprijateljima hahahha,a manje o domacim „prijateljima“ koji opljackase prodase ,unistise ,kulturno ekonomski Srbiju .


source: wikipedia

text: 27. март (27.03) је 86. дан у години по грегоријанском календару (87. у преступној години). До краја године има још 279 дана. Догађаји 1713 — По завршетку рата за шпанско наслеђе, Шпанија је, према Утрехтском уговору, предала Великој Британији Гибралтар и Менорку. 1802 — Потписан је Амијенски мир којим је окончан рат између Велике Британије и Француске и њених савезника, Шпаније и Батавске републике. Британија је задржала Тринидад, преузет од Шпаније, и Цејлон, који је преузела од Холандије. 1847 — Америчке трупе у Америчко-мексичком рату, почеле опсаду утврђења Вера Круз, у којем је било 5.000 Мексиканаца. Утврђење је пало након шестодневних борби. 1860 — М. Л. Бајрн из Њујорка патентирао спирални вадичеп. 1933 — Јапан иступио из Лиге народа пошто је та организација осудила јапанску окупацију Манџурије. 1941 — После приступања Југославије Тројном пакту, у Београду је војним ударом свргнут регент принц Павле Карађорђевић и влада Драгише Цветковића и Влатка Мачека и образована нова с генералом Душаном Симовићем на челу. 1945 — Немци, у Другом светском рату, лансирали последњу ракету „V-2" на Велику Британију. Пројектил испаљен из холандског града Хаг пао је на Орпингтон, југоисточно од Лондона. У експлозијама тих ракета током рата погинуло је 8.958 Британаца. 1958 — Никита Хрушчов заменио је на положају председника совјетске владе Николаја Булгањина. 1968 — У авионској несрећи, у тренажном лету у близини Москве погинуо руски космонаут Јуриј Гагарин, први човек који је у априлу 1961. васионским бродом „Восток“ облетео Земљу. 1970 — У земљотресу у западној Турској, погинуло је више од 1.000 људи, а 90.000 је остало без домова. 1972 — Споразумом у Адис Абеби окончан је Први судански грађански рат. 1977 — У најтежем удесу у историји ваздухопловства, погинула су 583 од 644 путника и члана посаде када су се два "боинга 747", холандске компаније КЛМ и америчке „Пан-Ам“, сударила на писти аеродрома Тенерифе на Канарским острвима. 1980 — У норвешком делу Северног мора потонула је нафтна платформа „Александар Киланд“, при чему је погинуло 147 људи. 1983 — У Југославији почело да се примењује летње рачунање времена. 1992 — Последње јединице бивше Југословенске народне армије напустиле су Бившу Југословенску Републику Македонију. 1996 — Израелски суд осудио је Јигала Амира на доживотни затвор због убиства израелског премијера Јицака Рабина у новембру 1995. 1997 — У Албанији погинуло 17 људи, у најтежем инциденту током двомесечне антивладине побуне. 1999 — Југословенска противваздушна одбрана оборила је, током напада НАТО-а на Југославију, амерички бомбардер "Ф-117 Ноћни соко". Авион „ноћни јастреб“ је пао у атар села Буђановци у Србији. 2000 — Владимир Путин је победио на председничким изборима у Русији са више од 52 процента гласова бирача. 2002 — Тужилаштво у Сплиту подигло оптужницу против осморице бивших војних полицајаца за ратне злочине против цивилног становништва у сплитској луци Лора 1992. године. 2003 — У покушају хапшења у близини Београда убијене вође „Земунског клана“ Душан Спасојевић и Миле Луковић, осумњичени за учешће у убиству премијера Србије Зорана Ђинђића. Стручњаци из Хонгконга су изјавили да су идентификовали вирус који је проузроковао мистериозну упалу плућа, као нову врсту из породице корона вируса, који су други по узроковању прехлада код људи (САРС). Рођења 1845 — Вилхелм Конрад Рендген, немачки физичар, добитник Нобелове награде за физику (1901). (прем. 1923) 1862 — Јелена Ј. Димитријевић, српска књижевница, светска путница и добротворка. (прем. 1945) 1891 — Лајош Зилахи, мађарски писац и драматург. (прем. 1974) 1899 — Глорија Свансон, америчка глумица и продуценткиња. (прем. 1983) 1911 — Франц Розман Стане, учесник Шпанског грађанског рата и Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1944) 1921 — Моасир Барбоза, бразилски фудбалски голман. (прем. 2000) 1928 — Радомир Константиновић, српски књижевник и филозоф (прем. 2011) 1929 — Славко Леовац, српски књижевник, књижевни критичар, историчар, председник Академије наука и умјетности Републике Српске. (прем. 2000) 1930 — Ернест Ачкун, југословенски и српски кларинетиста. (прем. 2001) 1935 — Џулијан Главер, енглески глумац. 1940 — Остин Пендлтон, амерички глумац, драматург и редитељ. 1941 — Мики Јевремовић, српски музичар. (прем. 2017) 1942 — Мајкл Јорк, енглески глумац. 1949 — Дубравка Угрешић, хрватско-холандска књижевница. (прем. 2023) 1951 — Александар Сања Илић, српски композитор и музичар, најпознатији као оснивач групе Балканика. (прем. 2021) 1952 — Марија Шнајдер, француска глумица. (прем. 2011) 1957 — Керолајн Вилијамс, америчка глумица и продуценткиња. 1959 — Иван Сунара, хрватски кошаркаш. 1963 — Квентин Тарантино, амерички редитељ, сценариста, продуцент и глумац. 1964 — Слободан Бештић, српски глумац. 1966 — Жарко Паспаљ, српски кошаркаш. 1967 — Талиса Сото, америчка глумица и модел. 1968 — Шако Полумента, црногорски певач. 1970 — Ниша Савељић, црногорски фудбалер. 1971 — Дејвид Култард, шкотски аутомобилиста, возач Формуле 1. 1974 — Гаиска Мендијета, шпански фудбалер. 1975 — Стејси Ен Фергусон, америчка музичарка и глумица. 1976 — Дени Фортсон, амерички кошаркаш. 1983 — Небојша Јовановић, српски бициклиста. 1986 — Мануел Нојер, немачки фудбалски голман. 1988 — Бренда Сонг, америчка глумица. 1988 — Џеси Џеј, енглеска музичарка. 1990 — Кимбра, новозеландска музичарка. 1990 — Наталија Санчез, шпанска глумица и певачица. 2000 — Хале Бејли, америчка певачица и глумица. Смрти 1378 — Папа Гргур XI, последњи папа Француз. (рођ. 1370) 1625 — Џејмс I Стјуарт, шкотски и енглески краљ (рођ. 1566) 1770 — Ђовани Батиста Тијеполо, италијански сликар (рођ. 1696) 1824 — Мелентије Стевановић, архимандрит манастира Рача, један од вођа Првог српског устанка. (рођ. 1766) 1923 — Џејмс Дјуер, шкотски хемичар и физичар (рођ. 1842) 1965 — Ле Корбизије, француски архитекта. (рођ. 1887) 1968 — Јуриј Гагарин, руски космонаут (рођ. 1934) 1984 — Ахмед Секу Туре, гвинејски политичар и државник, први председник Гвинеје. (рођ. 1922) 1995 — Маурицио Гучи, креатор и власник модне куће "Гучи". (рођ. 1948) 2010 — Василиј Смислов, руски шаховски велемајстор, светски шампион. (рођ. 1924) 2012 — Небојша Данчевић, југословенски и српски пијаниста, члан ансамбла Седморице младих (рођ. 1941) Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан позоришта Српска православна црква слави: Преподобног Бенедикта Светог Евсхимона - епископа лампсакијског Светог Теогноста - митрополита кијевског Референце 327


source: fineweb

text: Говор нунција Орланда Антонинија на отварању Константинове године На овом отварању свечане прославе 1700-годишњице Миланског едикта у Нишу, којим је цар Константин I године 313. доделио потпуну слободу вероисповести хришћанима, као представник Његове Светости папе Бенедикта XVI и римске Апостолске столице у Републици Србији имам част и задовљство да Вам се обратим управо на језику римскога императора тога доба, латинском, и да са Вама поделим тек нека лична размишљања о историјском значају поменутог Едикта. Дозволите ми, пре свега, да упутим своју искрену захвалност Председнику Републике господину Томиславу Николићу, који је учинио да, заједно са Црквом, Држава Србија буде покровитељ овог догађаја од свеопштег значаја. Та племенита одлука Председника заснована је, пре свега, на чињеници да у овом граду, Naissus-у, Нишу, данашња Србија, има благодат да буде родно место величанственог аутора Едикта, цара Константина Великог, али је она, такође, заснована и на чињеници што слобода вероисповести, као предмет самог Едикта, обухвата и политичку и социјалну и културну димензију од пресудног значаја. „Могло би се рећи“ - написао је наш Папа Бенедикт XVI у својој поруци за Светски дан мира 2011. године –„да, међу основним правима и слободама укорењеним у достојанству личности, верска слобода заузима посебно место. (...) (Она) није искључиво наслеђе верника, већ читаве породице народа у свету. Она је неизоставни део правне државе. (...) Она је 'лакмус папир' којим се проверава поштовање свих осталих људских права“ (бр. 5). Иако је издат већ скоро пре две хиљаде година, Милански едикт - о којему можемо рећи да од памтивека представља прву формулацију верске слободе - задивљујуће је актуелан. „Кад смо се ја, Константин Август, и ја, Ликиније Август, срећно сусрели у Милану (...), учинило нам се да је праведно да хришћанима и свима осталима дамо слободу да следе религију коју ко хоће (...)“ - ово је први од најмање четири дела текста Едикта који правно проглашава верску слободу хришћанству и свима другим религијама Римског царства тога времена. На првом месту можемо извести закључак да иако Едикт дозвољава верску слободу првенствено и посебно хришћанима, то је због тога што се у том историјском моменту то пре свега тицало њих, док сам текст успоставља и један принцип који начелно важи за све религије. Друго, можемо закључити да Едикт превазилази обично право на слободу вероисповедања. Наиме, он подразумева да „не само свака особа мора имати могућност да, као појединац или заједница, слободно остварује право на исповедање и изражавање сопствене религије или сопствене вере, било јавно било приватно, у учењу, у праксама, у публикацијама, у богослужењу и служењу обреда“, већ и да та слобода „не би смело да наилази на препреке ако би, евентуално, неко хтео да пређе у другу веру или да не исповеда ни једну веру“ (Бенедикт XVI 2011, исто). Пре две хиљаде година, у ствари, цар Константин је прогласио не само слободу вероисповедања, већ, истовремено, - а то треба нагласити, - и слободу савести: реч је, дакле, о великом напретку политичке, етичке и законодавне цивилизације. На крају, не можемо а да не истакнемо да се овај Едикт првенствено схвата као хришћански догађај, а разлог томе је што је он био резултат жртве и крви мученика у свим покрајинама како Западног, тако и Источног Римског царства, чији број је немогуће установити будући да је, осим краткотрајних затишја, време прогона трајало три века. Због своје вере у Христа Бога, они су одбацили обожавање цара, дакле, апсолутизацију политичке моћи, приморавајући је да на крају попусти и постижући да држава стекне свест о постојању права људске личности која претходе држави, а која она не даје већ само признаје и гарантује. Треба напоменути да овај историјски цивилизацијски резултат хришћани нису остварили само за себе, него и за све друге религије и све грађане Царства. Даме и господо, са својим специфичним програмима, римска Апостолска столица и католици Србије драге воље се придружују Влади Републике и Православној Цркви у овим свечаним прославама, и исто тако радо, преко београдског Надбискупа монс. Станислава Хочевара, делегата у ову сврху католичких бискупа Србије, учествује у Организационом одбору именованом од Владе и копредседавајућих, Председника Републике и Његове Светости Патријарха Иринеја. Свесни смо да живимо у земљи која је једна од најважнијих, како у историјском и стратешком, тако и у симболичком смислу. У земљи која је Риму подарила 16, одн. 17 царева, а која се, са свим предностима и манама њене позиције, налазила тачно у центру Империје - управо овде, надомак Ниша, један римски град чији драгоцени остаци, грађевине и декорације поново долазе на светло дана, назван је управо Медијана. У земљи у којој се више него било где другде јасно виде заједно развијена два плућна крила којима дише, тј. два крила на којима лети целокупно хришћанство Европе: византијско и латинско предање. Нека, зато, сваки благослов Божји сиђе на ову Земљу, на њене управитеље, архипастире и пастире њене Цркве и на све њене племените становнике! Хвала Вам.


Јетра је важан орган. Она обавља битне задатке, од производње протеина, холестерола и жучи до складиштења витамина, минерала, па чак и угљених хидрата.


не буде оно што је остало


Владимир Илич Лењин Сеоској сиротињи Ми смо већ рекли шта је програм, зашто је он потребан, зашто само социјал-демократска партија излази с одређеним, јасним програмом. Програм коначно може примити само конгрес наше партије, тј. скуп претставника свих партиских радника. Сада Организациони комитет припрема такав конгрес. Али врло многи комитети наше партије изјавили су већ отворено да се слажу с „Искром“, да признају „Искру“ као руководећи лист. Зато, пре конгреса, наш пројекат (нацрт) програма може сасвим добро послужити за тачно упознавање с оним што хоће социјал-демократи, и ми сматрамо за потребно да тај пројекат наведемо у целини у прилогу наше књиге. Разуме се, без објашњења сваки радник неће разумети све што је речено у програму. На стварању социјал-демократског учења, које су довршили Маркс и Енгелс, радило је много великих социјалиста, радници свих земаља преживели су много шта, да би стекли искуство којим ми хоћемо да се користимо, које ми хоћемо да ставимо у темељ нашег програма. Зато радник треба да проучава социјал-демократско учење, да би схватио сваку реч програма, свог програма, своје убојне заставе. А радници нарочито лако схватају и усвајају социјал-демократски програм, зато што тај програм говори шта је видео, шта је искусио сваки свесни радник. Нека се нико не плаши „тешкоће“ схватања програма одједанпут: уколико сваки радник буде даље читао и мислио, утолико ће више имати искуства у борби, утолико ће је потпуније схватити. Али нека сваки човек промисли и процени сав програм социјал-демократа, нека сваки има стално на памети све оно што хоће социјал-демократи, и да они мисле на ослобођење читавог радног народа. Социјал-демократи хоће да сви и свако јасно и тачно зна целу истину, до краја, шта је социјал-демократска партија. Ми овде не можемо потанко објашњавати цео програм. За то је потребна нарочита књига. Ми ћемо само укратко истаћи о чему говори програм и посаветоваћемо читаоцу да набави као помоћ две књиге. Једно је књига немачког социјал-демократа Карла Кауцког, под насловом „Ерфуртски програм“, која је преведена на руски језик. Друго је књига руског социјал-демократа Л. Мартова „Радничко питање у Русији“. Те ће књиге помоћи да се схвати цео програм. Сада ћемо сваки део нашег програма обележити нарочитим словом (види програм доле) и истаћи о чему се говори у сваком делу. а) У самом почетку говори се да се пролетаријат у целом свету бори за своје ослобођење, а руски је пролетаријат само један одред светске војске радничке класе свих земаља. б) Даље се говори какав буржоаски поредак влада скоро у свим земљама света, па и у Русији. Како живи у беди и немаштини већина становништва, радећи за земљепоседнике и капиталисте, како пропадају ситне занатлије и сељаци, а расту крупне фабрике, како капитал гуши и самог радника и његову жену и децу, како се погоршава стање радничке класе, а повећава незапосленост и оскудица. в) Затим се говори о организацији радника, о њиховој борби, о великом циљу борбе: да се ослободе сви који су угњетени, да се потпуно уништи угњетавање сиромаха од стране богаташа. Ту се такође објашњава зашто радничка класа постаје све јача и јача, зашто ће она неминовно победити све своје непријатеље, све браниоце буржоазије. г) Затим се говори зашто су основане социјал-демократске партије у свим земљама, како оне помажу радничкој класи да води борбу, да уједињује и упућује раднике, да их просвећује, да их спрема за велику борбу. д) Даље се говори о томе зашто у Русији народ још живи горе него у другим земљама, говори се како је велико зло царско самодржавље, како нам је пре свега потребно да га оборимо и да у Русији успоставимо изабрану народну владу. ђ) Каква ће побољшања донети читавом народу изабрана влада? Ми о томе говоримо у својој књижици, и о томе се говори и у програму. е) Затим програм истиче каква побољшања треба захтевати сада за читаву радничку класу, да би могла лакше живети и да би се могла слободније борити за социјализам. ж) У програму су нарочито истакнута она побољшања која у првом реду треба захтевати за све сељаке, да би сеоска сиротиња могла лакше и слободније водити класну борбу и против сеоске и против читаве руске буржоазије. з) Најзад, социјал-демократска партија упозорава народ да не верује никаквим полициским и чиновничким обећањима и слатким речима, него да се непоколебљиво бори за неодложни сазив слободне свенародне скупштине. Следеће поглавље


Стјердалхалсен — Википедија Координате: 63° 28′ 06′′ СГШ; 10° 55′ 06′′ ИГД / 63.468379° СГШ; 10.918468° ИГД / 63.468379; 10.918468 Поглед на Стјердалхалсен са околином 63° 28′ 06′′ СГШ; 10° 55′ 06′′ ИГД / 63.468379° СГШ; 10.918468° ИГД / 63.468379; 10.918468 Стјердалхалсен на мапи Норвешке Стјердалхалсен (норв. Stjørdalshalsen) је град у Норвешкој. Град је у оквиру покрајине Средишње Норвешке, где је други по величини и значају град округа Северни Тренделаг. Стјердалхалсен је седиште општине Стјердал. Град Стјердалхалсен се налази у средишњем делу Норвешке. Од главног града Осла град је удаљен 525 km северно о од града. Стјердалхалсен се налази у западном делу Скандинавског полуострва, у области Стјердален. Град се сместио на обали Трондхејмског фјорда, у пространој равници, која је настала при ушћу река Грејелве и Стјердалселве у море. Надморска висина града је од 0 до 50 м. Први трагови насељавања на месту данашњег Стјердалхалсена јављају се у доба праисторије. Насеље није имало већи значаја све до средине 20. века, када је почело расти са развојем приградског подручја Трондхејма (удаљеног 20 km). 1997. године Стјердалхалсен је добио градска права. Током петогодишње окупације Норвешке (1940—45) од стране Трећег рајха Стјердалхалсен и његово становништво нису значајније страдали. Данас Стјердалхалсен има око 11 хиљада у градским границама, односно око 22 хиљаде на подручју општине. Последњих година број становника у граду расте по годишњој стопи од 1,5%. Привреда Стјердалхалсена се традиционално заснивала на поморству и пољопривреди. Последњих година значај пословања и индустрије је све већи. Пешачка улица у Стјердалхалсену Здање општине Стјердал Стјердалхалсен на Викимедијиној остави. www.stjordal.kommune.no Званична страница града Стјердалхалсена Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Стјердалхалсен&oldid=21833077”


Pоdsticај zа pоljоprivrеdnikе | 058.ba Pоdsticај zа pоljоprivrеdnikе Opština Višegrad - Ј.Bоrоvčаnin - 01. октобра 2012.\t058.ba VIŠEGRAD – Nаčеlnik оpštinе Višеgrаd Tоmislаv Pоpоvić pоtpisао је dаnаs ugоvоr sа pоljоprivrеdnim prоizvоđаčеm Njеgоšеm Stојаnоvićеm zа pоdsticај prоizvоdnjе rаsаdа i pоvrćа. -Оpštinа Višеgrаd је nа оsnоvu оdlukе о pоdsticајu pоljоprivrеdnikа, dоdјеlilа višеgrаdskоm prоizvоđаču Njеgоšu Stојаnоviću plаstеnik u vriјеdnоsti оd 8.000 mаrаkа. Оvо је prvi ugоvоr zа pоdsticај pоljоprivrеdnicimа оd ukupnо plаnirаnih 200.000 KM u оvоgоdišnjеm budžеtu, rеkао је nаčеlnik оpštinе Tоmislаv Pоpоvić. Оn је dоdао dа su Stојаnоvići nајpоznаtiјi prоizvоđаči pоvrćа u Višеgrаdu i dа ćе оvа srеdstvа unаpriјеditi prоizvоdnju. Brаćа Nеbојšа i Njеgоš Stојаnоvić sе sеdаm gоdinа bаvе prоizvоdnjоm rаsаdа i pоvrćа u plаstеnicimа i gоdišnjе nа dvа hеkаtаrа zеmljištа prоizvеdu оkо 50 tоnа pаrаdајzа, pаprikе, kupusа, krоmpirа i krаstаvаcа. Оvi pоljоprivrеdnici zаdоvоljni su tržištеm nа kоје plаsirајu svоје prоizvоdе – Sоkоlаc, Rоgаticа, Rudо i Gоrаždе, а nајvišе u Višеgrаdu. Оvih dаnа је zаvršnо brаnjе pаprikе, pаrаdајizа i kupusа, а plаnirаmо i prоširеnjе prоizvоdnjе, kаžе Njеgоš Stојаnоvić. Оd svоg trudа i rаdа u nаsеlju Crnčа živi dеvеtоčlаnа pоrоdicа Stојаnоvić. Ознаке: Njеgоš Stојаnоvić, plastenik, Tomislаv Popović


ДЕЛЕГИРАЊЕ – НОВОСАДСКА ЛИГА ГРАДСКА ЛИГА НОВИ САД – ТАБЕЛА И РЕЗУЛТАТИ ДЕЛЕГИРАЊЕ – ГРАДСКА ЛИГА НОВИ САД ДЕЛЕГИРАЊЕ – МЛАЂЕ КАТЕГОРИЈЕ БИЛТЕНИ – НОВОСАДСКА ЛИГА БИЛТЕНИ – ГРАДСКА ЛИГА НОВОГ САДА БИЛТЕНИ – ВЕТЕРАНИ НАСЛОВНАadmin2019-02-19T20:58:35+00:00 admin2019-02-22T09:18:08+00:0021. 02. 2019.| goran2019-02-21T13:47:43+00:0021. 02. 2019.| admin2019-02-20T09:48:49+00:0019. 02. 2019.| goran2019-02-08T11:43:06+00:0007. 02. 2019.| goran2019-01-25T11:25:59+00:0025. 01. 2019.| Презентација СОС ФСГНС - "Судијска трибина" goran2019-01-23T12:49:52+00:0023. 01. 2019.| Билтен број 13. за млађе категорије доступан је на следећем линку: Билтен број 13 за млађе категорије admin2018-12-26T13:17:21+00:0020. 12. 2018.| Билтен Градске лиге број 15 admin2018-12-26T13:17:57+00:0029. 11. 2018.| БИЛТЕНИ НОВОСАДСКА ЛИГА БИЛТЕНИ ГРАДСКА ЛИГА БИЛТЕНИ МЛАЂЕ КАТЕГОРИЈЕ БИЛТЕНИ ВЕТЕРАНИ новембар 17, 2018 13:00 Степановићево новембар 17, 2018 13:00 Нови Сад СЛАВИЈА – ФРУШКОГОРАЦ новембар 18, 2018 13:00 Ђурђево новембар 18, 2018 13:00 Руменка новембар 18, 2018 13:00 Нови Сад НОВИ САД – ШАЈКАШ 1908 новембар 18, 2018 13:00 Сириг новембар 18, 2018 13:00 Темерин ТСК – МЛАДОСТ 1 • МЛАДОСТ 14 34 2 • НОВИ САД 14 30 7 • ИНДЕКС 14 18 8 • ЖСК 14 18 11 • СИРИГ 14 12 12 • СЛАВИЈА 14 11 13 • ПЕТРОВАРАДИН 14 11 новембар 17, 2018 13:00 Ветерник ВЕТЕРНИК – ХАЈДУК новембар 17, 2018 13:00 Футог новембар 18, 2018 13:00 Тител ТИТЕЛ – ЈЕДИНСТВО новембар 18, 2018 13:00 Лединци новембар 18, 2018 13:00 Сусек новембар 18, 2018 13:00 Будисава 5 ↑ ЈЕДИНСТВО 13 26 6 ↓ ВИНОГРАДАР 13 24 7 • ОБИЛИЋ 13 19 8 • ЖЕЛЕЗНИЧАР 13 18 13 • БОРАЦ 13 8 Choose Team БАЧКА ВЕТЕРНИК ФУТОГ СУСЕК ЈЕДИНСТВО ВИНОГРАДАР ОБИЛИЋ ЖЕЛЕЗНИЧАР ЧЕНЕЈ ТИТЕЛ МОСКВА ХАЈДУК БОРАЦ ДИНАМО март 23, 2019 15:30 N/A март 24, 2019 15:30 N/A Пролећни део првенства Новосадске лиге почиње у суботу, 23. марта 2019. године, а завршава се у недељу. 9. јуна 2019. године, а распоред утакмица је објављен на сајту Фудбалског савеза Града Новог Сада и доступан је на следећем линку: Пролећни део првенства Градске лиге почиње у суботу, 23. марта 2019. године, а завршава се у суботу, 29. јуна 2019. године, а распоред утакмица је објављен на сајту Фудбалског савеза Града Новог Сада и доступан је на следећем линку: Распоред утакмица завршнице Зимске лиге је објављен на сајту Фудбалског савеза Града Новог Сада и доступан је на следећем линку:


Према предању на овом подручју прије доласка Турака постојао је православни манастир са каменом црквом подигнут као задужбина краља Стефана Драгутина (1282-1314), а кога су Турци око 1458. (када су дошли у ове крајеве) срушили. О обновљеном манастиру који је такође срушен свједочи и извјештај првог француског генералног конзула у Травнику, Пјера Давида који га заједно са Сомет де Форес, спомиње у њиховом путопису кроз Босну 1807. Познато је и јеванђеље писано у селу Детлаку на ријеци Дерави (Укрини) у вријеме подизања манастира.


text: Посета чланова Међурелигијсих вијећа Епархији захумско-херцеговачкој У суботу 12.новембра.2011.године око 10:00 часова Епахију ЗХиП у Мостару посјетили су чланови Међурелигијског вјећа групе младих „Сви Зајдено“ из Сарајева предвођени Божаном Катавом савјетницом у МРВ. Повод доласка ове групе јесте обиљежавање дана насиља над дјецом. Госте из Сарајева дочекали су представници ЦО Мостар. Након обиласка градилишта Саборне Цркве Свете Тројице и Старе Православне цркве у којој је читана конвенција о правима дјеце услиједио је разговор дипл. теолога Марка Гојачића и са уваженим гостима. Након посјете Православној Цркви група је наставила обилазак других вјерских заједница у Мостару. Истог дана око 15:00 часова Епархију је такође посјетила одбор Међурелигијског вјећа из Зенице предвођени дон Антом Ледићем. Госте је примио парох мостарски о. Радивоје Круљ који је са члановима вјећа разговарао о проблемима цркве уопште и о даљој сарадњи. Извор: Епархија захусмко-херцеговачка


ПЕСНИКУ АЛЕКСАНДРУ М. АРСЕНИЈЕВИЋУ НАГРАДА „ГОРДАНА ТОДОРОВИЋ“ 2019. - Центар за туризам, културу и спорт - Сврљиг


Крагујевац – Шумарице, симбол страдања у Другом светском рату, стратиште недужних ђака, место на коме су немачке окупационе трупе 1941. стрељале готово 3.000 Крагујевчана, и ове године су орошене сузама потомака убијених. Утрина на другом крају града, крај Капислане у фабричком кругу „Заставе“, поново је била пуста. Мук, тајновит и тежак, као што је и злочин почињен на том месту. Ту су, месецима након уласка у град 21. октобра 1944, припадници партизанских јединица, под руководством официра Озне, ислеђивали, мучили и ликвидирали „сараднике окупатора“, махом виђене Крагујевчане, припаднике грађанске класе, као и угледне домаћине из околних села. У затрпаним тунелима Војно-техничког завода покопани су готово сви играчи фудбалског клуба „Шумадија“, директор гимназије Лазар Ћурчић, начелник среза Душан Поповић, трговац Душан Станимировић Лорд, медицинска сестра Мила Марковић, индустријалац Петар Којић са читавом породицом, седамнаестогодишњи ђак гимназије Јова Динић Гроф, припадник Равногорског покрета Миодраг Вуковић, последњи предратни градоначелник Крагујевца Драгомир Симовић... Недалеко од Капислане, крај „Громовића улаза“ у „Заставу“, стоји спомен-плоча посвећена жртвама те друге крагујевачке крваве јесени. Затичемо Петра Симовића, сина Драгомира Симовића, последњег предратног крагујевачког градоначелника: – Не схватам зашто ни дан-данас не могу оцу да запалим свећу на месту где је убијен. Има шездесет и кусур година како су он и многи други стрељани код Капислане, која је и сада забрањена зона – каже нам чика Пера, који се живо сећа тог 21. октобра 1944: (/slika2)– Изјутра, око седам сати, у кућу су банула двојица наоружан 008000 х партизана, рекли су да Драгомира воде на саслушање, да ће се брзо вратити. Али је у затворској ћелији број један, у „соби смрти“ како су је звали, остао четири и по месеца, све до стрељања. Мене су одмах мобилисали и послали у Босну, тамо сам сазнао да ми је отац убијен. По повратку у Крагујевац, мајка и пријатељи су ми испричали да је објаву о стрељању мог оца, на тргу у центру града, прочитао партизански официр Немања Марковић: окупљеном народу је рекао како има да саопшти „радосну вест“ – прича Петар Симовић. Према речима историчара Милослава Самарџића, одлука о ликвидацији „свих стварних и потенцијалних непријатеља“ била је део стратегије учвршћивања комунистичке власти: – Стрељањима у Крагујевцу руководио је шеф локалне Озне Станко Матијашевић, а извршиоци су били припадници шесте бригаде 17. ударне дивизије. Све до краја 1944. људи су убијани углавном без суђења. Од 1945. прибегло се организовању углавном монтираних судских процеса, чији су исходи по правилу били изрицање смртне казне – каже за „Политику“ Самарџић. Према причама старијих мештана Пиваре, насеља у непосредној близини Капислане, стрељања су трајала до дубоко у ноћ. Да штектање митраљеза не би открило размере предузетих егзекуција, по одлуци официра Озне, прешло се на „тиху ликвидацију“ – ножем и маљем... Први материјални трагови злочина које су у Крагујевцу починиле партизанске јединице указали су се седамдесетих година прошлог века, када су грађевински радници, ангажовани на копању темеља за неке објекте војне намене, код Капислане открили масовну гробницу: – Из земље су израњали делови одеће и кости. Имали смо задатак да те земне остатке прикупимо, али не знам шта је после било са њима – сведочи Радосав Игњатовић, тада багериста у грађевинском предузећу „Ратко Митровић“. Ближе податке о потоњем следу догађаја дали су ондашњи гробари Живомир Петровић и Драгић Пантић, који су 2001. говорили за крагујевачки недељник „Светлост“: према њиховом казивању, у раку на деветој парцели Варошког гробља њих двојица су спустили 62 џака пуна костију. (/slika3)Истина о догађајима у месецима успостављања нове власти у Крагујевцу у јавност се пробијала споро и спорадично, а такви покушаји су били пропраћени и државном репресијом. Тако је, након што је полиција ту акцију први пут спречила, 1999. код „Громовића улаза“ у „Заставу“ постављена спомен-плоча. Било је то најближе што се могло прићи месту на коме је било стратиште, будући да је Капислана у војном делу „Заставе“, а тамо се може доћи само са специјално добијеним дозволама. Од 2004. помен жртвама револуционарног терора налази се у званичном програму крагујевачких октобарских комеморативних манифестација. Председник Скупштине града Крагујевца Саша Миленић каже за „Политику“ да су и званични покушаји локалне самоуправе да се овај део историје расветли показали да је реч о „још увек друштвено непријатној теми“. – О томе смо својевремено разговарали са историчарем Радошем Љушићем, који нам је одмах рекао да ће то бити „ход по мукама“. Објаснио је да се ова тема тиче и живих људи, појединаца са друштвеним статусом и, можда, функцијом у јавном животу. Иако је одмазда коју су ослободиоци спровели 1944. у Крагујевцу злочин према свим мерилима, генерације и генерације су васпитаване да на то гледају као на револуционарну правду – каже председник крагујевачке скупштине. Бране Карталовић


Распад Америке: "Блумберг" о отцепљењу Тексаса и Калифорније Како напомињу новинари, „Текзит”, односно излазак Тексаса из САД, може врло брзо постати реалност, попут „Нове калифорнијске републике”, која такође жели да се отцепи. An American Secession? It’s Not That Far-Fetched https://t.co/RJvIQI4YM7 — Post Business (@washpostbiz) November 28, 2021 Наводно, бројна истраживања јавног мњења у земљи доказ су за то. - Данас у Америци имамо два супротстављена, радикално различита и међусобно искључива концепта доброте, правде и одговарајуће улоге државе у њеним односима са грађанима - рекао је конзервативац Дејвид Рибој. Читаоци Блумберга су приметили да САД имају поделу на „плаве“ и „црвене“ државе. Вест о раздвајању држава буквално је згрозила становнике земље. - Поглавље у Калифорнији је крај Сједињених Држава. Калифорнија је пета највећа економија на свету. И то није само висока технологија. Идите у било коју продавницу и велика већина производа је из Калифорније - пише један коментатор. Други читалац је поздравио сепаратистичке намере неких држава и подржао њихову жељу да се отцепе. Раније су становници града Бангора у држави Мејн изразили забринутост због зиме и инфлације. Многи грађани САД критиковали су владу и жалили се да су због скока цена били принуђени да се одричу многих погодности. Америка САД Тексас Калифорнија блумберг САД вести Текзит


text: Штит грба (који се појављује на застави Онтарија) састоји се од доњег дела у коме је приказана јаворова грана са три златна листа на зеленој подлози (симбол припадности Канади)и горњег где је приказан крст светог Ђорђа (симбол Енглеске, у овом случају симбол енглеског наслеђа и етничког састава провинције). Мото је на латинскомUt incepit Fidelis sic permanet - „почела је лојална, остаје лојална“. Односи се на британске ројалисте који су напустили подручје где је била у току Америчка револуција и населили се у овом делу Канаде који је тада припадао Квебеку.


На западу ништа ново: Пентагон све опчињенији руском војском и њеним арсеналом - Russia Beyond Србија На западу ништа ново: Пентагон све опчињенији руском војском и њеним арсеналом Русија планира да у наредних 7-8 година број нуклеарних бојевих глава повећа на готово 8000 комада, наводи амерички извор. Поред термонуклеарних бојевих глава који ће постати саставни део стартешких ракетних носача, Руси ће направити на стотине тактичких нуклеарних бомби нове генерације, које ће ефективно моћи да се примене на фронту. Руска армија великом брзином увећава свој арсенал стратегијског и тактичког нуклеарног наоружања, а њихова озбиљност и решеност да то и ураде, имају тенденцију да се они озбиљно спремају за широк спектар могућих ратних сценарија. Ово је америчком медијском порталу The Washington Free Beacon изјавио анониман извор из Пентагона. У тексту се наводи да Русија планира да у наредних осам календарских година (дакле до 2026.године) број нуклеарних бојевих глава повећа на готово 8000 комада. Поред термонуклеарних бојевих глава који ће постати саставни део стартешких ракетних носача (интерконтиненталне балистичке ракете), Руси ће направити на стотине тактичких нуклеарних бомби нове генерације, које ће ефективно моћи да се примене на фронту. Нову генерацију овог оружја ће одликовати изузетна компактност, а њихова употребљивост ће бити таква, да ће омогућити широку примену у различитим видовима и родовима војске. То се пре свега односи на способност качења ових бојевих глава на оружје високе прецизности, као што су нпр. крстареће ракете „Калибр“ или на перспективне хиперзвучне ракете „Циркон“. Њихова снага ће варирати од 0.1-1.0 мегатона. "Оваква модернизација нуклеарних потенцијала је злокобна, јер је очигледно повезана са новом стратегијском војном доктрином Москве, а која предвиђа употребу нуклеарног оружја, чак и у случају конфликта ниског интензитета", - закључује се у тексту. Поред овога, у току су велики радови на модернизацији подземних силоса, као и на изградњи додатних подземних инсталација за командна места у случају свеопштег нуклеарног рата. Модернизација ће обухватити неколико подземних објеката нуклеарне команде, као и оне који су предвиђени за заштиту цивилног и војног руководства државе. У том контексту, изводе се радови на подземним објектима као што је командни пункт система 15Э601 "Периметр" Ракетне војске стратешке намене, који се налази дубоко закопан у планинском венцу Косвински Камен на Северном Уралу, затим бункера Белорецк-16 на планини Јамантау (Јужни Урал), као и склоништа у Воронову и Шарапову, који се налазе у близини Москве. Владимир Смирнов /TASS У тексту се напомиње да Москва врло вешто користи „рупе“ у постојећим споразумима између Русије и САД, посебно када је у питању Договор о ликвидацији ракета средњег и малог домета (потписан 1987. године), и Договора о мерама за даље смањење и ограничење стратешког офанзивног оружја (ступио на снагу 2011. године). Комплетан извјештај о нарастајућим руским нуклеарним капацитетима, биће у потпуности комплетиран крајем 2017.године. Овај извештај ће у јануару месецу бити послан на увид и председнику САД Доналду Трампу, коме је иначе приоритет радикална модернизација постојећег нуклеарног потенцијала који се налази у саставу америчке војске. Русија је једна од девет земаља које поседују нуклеарно оружје. Међутим, ова држава има највећи нуклеарни потенцијал који се састоји од 7000 бојевих глава, од чега је њих 1950 оперативно и спремно за лансирање. Друго место заузимају Сједињене Америчке Државе са око 6800 бојевих глава, од чега је 1800 спремно за лансирање.


Quote: Не бих се сложио. Таџици су персијски народ, говоре персијским језиком, али су углавном светлије пути и са већим процентом људи светлих очију и косе него што је то случај са другим Персијанцима. Углавном припадају медитеранском подрасном типу, мада у планинама Бадахшана и северног Афганистана има и племена где већина припада нордијском типу. У самом Ирану, људи у северној покрајини Мазандаран су најбоље генетски очувани, док у јужним покрајинама, нарочито у Кузестану, живи и доста правих арапа (шиита), као и мешанаца арапа и Персијанаца, па људи из тих делова Ирана делују најтамније... Тамно делују и људи из северозападног дела Ирана где већину становништва чина Азербејџанци, турски народ и директни потомци Хазара, предака данашњих Ашкенази јевреја. У сваком случају, јасно је да председник Ахмадинеџад има доста неаријевске крви, тј. да се никако не би могао сврстати у белце.


Политика Online - Осуђен на 12 година затвора због два силовања


Виртуелна комуникација и стварна одговорност - Културни центар Новог Сада - Културни центар Новог Сада Виртуелна комуникација и стварна одговорност У оквиру циклуса Зеленa дебатa, трибина „Виртуелна комуникација и стварна одговорност”, одржана је у понедељак 28. маја у Клубу „Трибина младих” Културног центра Новог Сада. Гости Зелене дебате били су: проф. др Иштван Бикит, професор емеритус на Катедри за нуклеарну физику ПМФ у Новом Саду, и доц. др Борис Голубовић, психијатар. Аутор и модератор био је Данило Копривица. Двадесет четврта по реду Зелена дебата замишљена је као пролог наредним сесијама на тему спремности свих нас да се изборимо са техничким и психолошким захтевима нових канала комуникација. – Предности виртуелног комуницирања су неспорне, како за пословне намене тако и за приватно комуницирање. Ипак, неспорно је и постојање његових потенцијално или стварно штетних ефеката на психу комуникатора, нарочито оних који у новим алатима и каналима комуникације виде прилику за бег од стварности или упражњавање порока, попут виртуелног коцкања и виртуелне проституције – рекао је на почетку трибине Копривица. Др Бикит је на почетку свог обраћања подсетио да је прве експерименте у бежичној комуникацији извео Никола Тесла, који се бавио бежичним преносом информација а последње године живота посветио је изучавању преноса енергије. Забринутост због нејонизујућег зрачења, по оцени проф. Бикита, донекле има смисла, јер електромагнетни сноп у којем живимо постаје све интензивнији. – Планирају се мреже мобилне телефоније које ће у будућности заменити кабловске оператере, што значи да ћемо имати и бежични телевизијски сигнал. Тренд да носимо са собом све што нас занима постаје све интензивнији – упозорио је проф. Бикит. Наглашавајући да пречестом виртуелном комуникацијом губимо контакт уживо, доц. др Борис Голубовић рекао је да је виртуелна комуникација сјајна ствар уколико се у њеном коришћењу не оде у крајност. – Користећи виртуелну комуникацију, деца улазе у страшан ризик који им ми пуштамо. Раније су цртаћи на телевизији емитовани 15 минута на дан, а остатак времена малишани су проводили напољу у игри. Данас постоје канали цртаних филмова које деца гледају по цео дан, постају све отуђенија, до те мере да не умеју да се играју једни с другима – рекао је др Голубовић. Он се затим запитао да ли ће млад свет, који је изузетно дигитално писмен, који може безмало да хакује НАСУ, моћи да учествује у неком обичном разговору. На крају дебате упозорено је да у коришћењу дигиталних технологија деци треба поставити ограничења, мада је веома тешко рећи где је граница. Усавршавање дигиталних комуникација доноси човечанству убрзање, али и ствара зависност попут наркоманије и отуђење.


Radio Nešvil – Bogatić » Конкретан напредак у дијалогу Конкретан напредак у дијалогу – Radio Nešvil – Bogatić 21. juna 2013. radionesvil Током дијалога Београда и Приштине на високом нивоу постигнут конкретан напредак и сагласност о многим питањима, саопштила висока представница ЕУ Кетрин Ештон. Напредак постигнут у областима правосуђа, полиције и локалних избора, рекла је Ештонова и истакла да ће о томе обавестити државе чланице ЕУ.Висока представница Европске уније за спољну политику и безбедност Кетрин Ештон саопштила је јутрос да је током дијалога Београда и Приштине на високом нивоу постигнут конкретан напредак и сагласност о многим питањима, укључујући правосуђе, полицију и локалне изборе и да ће о томе обавестити државе чланице ЕУ.Ештонова је на радној вечери, која је почела синоћ и трајала скоро шест сати, разговарала са председником Владе Србије Ивицом Дачићем, првим потпредседником Александром Вучићем и косовским премијером Хашимом Тачијем. „Урадили смо добар посао и постигли конкретан напредак“, поручила је Ештон у писаном саопштењу и додала да ће о детаљима обавестити државе чланице ЕУ, уочи министарског савета у Луксембургу следеће недеље. Кетрин Ештон је одала признање Ивицу Дачићу и Хашиму Тачију због одлучности и напорног рада. „Предузети су конкретни кораци према јасном и одрживом побољшању односа између две стране“, саопштила је портпаролка Ештонове Маја Коцијанчич. Делегацију Београда предводили су премијер Ивица Дачић и вицепремијер Александар Вучић, који нису коментарисали исход ове рунде дијалога. Хашим Тачи је након разговора изјавио да је дошло до приближавања ставова две стране, али не и коначног договора. Две стране нису успеле да се усагласе око два кључна питања – струје и телекомуникација. Састанак је завршен свега неколико часова пре него што ће Ештонова и комесар ЕУ за проширење Штефан Филе земљама чланицама ЕУ упутити писмо о напретку у спровођењу споразума и унутрашњим реформама у Србији. Технички дијалог по радним групама наставља се данас, а нови сусрет Дачића и Тачија најављен је за 8. јул. Potomci neguju neprolazna dela Karađorđevih vojvoda... 15. jula 2016. radionesvil Komentari su isključeni na Potomci neguju neprolazna dela Karađorđevih vojvoda...


Bager bara, bivak 22-23.5.2021. | Odred izviđača "Miroslav Mika Antić" Novi Sad Home Година 2021 Багер бара, бивак 22-23.5.2021. Прошлогодишње феноменално искуство довело нас је поново на Багер бару. Овог пута смо се опробали у прављењу кућа од блата. Домаћини су нас научили како да направимо смесу од сламе, воде и земље која је одлежала пуних годину дана. Феноменалан осећај повратка природи кроз муљање блата и сламе и ручно наношење на зидове преплетене прућем. Уживали смо и због тога што смо допринели локалној заједници која нас је оберучке прихватила. Поред тога развијали смо креативност правећи од глинамола предмете налик онима из праисторијског доба који ће послужити за неке будуће радионице и игре. Подела на водове и вршњачка едукација показала се у савладавању везивања унакрсног веза који ће користити касније за израду патената. Неизбежно пецање је донело и резултате. Упецано је десетак рубица које смо пољубили и вратили у бару да порасту. Важан је био ужитак и дружење док се пецало и то што је научено о начинима пецања, намештању мамца на удицу, о врстама риба у бари. Због кишице која је у налетима падала, нисмо подигли шаторе, али је тата Мирослав, иначе члан Управе одреда, великодушно понудио своју кућу у Раткову за преноћиште. А кад чељад нису бесна, кућа није тесна, тако да смо се сви лепо сместили и одморили. Нови дан је био обасјан сунцем тако да смо успели да испунимо планирано и да се забавимо уз скаут бол. Некима је било прво искуство да виде како се припрема котлић, а свима је било невероватно како котлић остане хладан кад паприкаш прокључа што нам је Мирослав показао. Домаћини из Багер баре су нам и овог пута припремили ручак другог дана и почастили нас соковима. Хвала им пуно на дивној енергији коју нам уливају. Родиле су се и неке нове идеје за следећу годину и једва чекамо да поново дођемо.


text: 1948. је била преступна година. Догађаји Јануар 1. јануар — Створена царинска унија Бенелукс уједињењем Белгије, Холандије и Луксембурга. Фебруар 25. фебруар — Принудивши премијера Едварда Бенеша да прихвати оставке некомуниста у влади, комунисти су у Чехословачкој преузели власт. Март 17. март — Уједињено Краљевство, Француска и земље Бенелукса потписали су Бриселски споразум о оснивању Западноевропске уније. 19. март — Амерички председник Хари Труман постхумно је одликовао генерала Драгољуба Михаиловића Легијом за заслуге првог степена. 27. март — Стаљин и његов најближи сарадник Вјачеслав Молотов шаљу оптужујеће писмо према Јосипу Брозу Титу, којим су практично прекинути односи између две партије и државе. 31. март — Конгрес САД усвојио Маршалов план за обнову послератне Европе. Април 1. април — Војска под командом просовјетске владе у Источном Берлину су започели копнену блокаду Западног Берлина. 3. април — Премијером драме Ивана Цанкара Краљ Бетајнове у режији Бојана Ступице, отворено је Југословенско драмско позориште у Београду. 3. април — Председник САД Хари Труман потписао је Маршалов план економске помоћи послератној Европи. 9. април — Јеврејске милиције су убиле више од 100 Арапа у селу Деир Јасин на подручју данашњег Израела. 11. април — Почела је изградња Новог Београда, новог београдског насеља на левој обали Саве. 13. април — ЦК КПЈ шаље писмо Москви у којем демантује све оптужбе изречене од стране Стаљина. 16. април — У Паризу основана Организација за економску сарадњу и развој. Мај 7. мај — Основан је Савет Европе током заседања Хашког конгреса. 14. мај — Давид Бен-Гурион је јавно прочитао Декларацију о оснивању државе Израел. Јун 7. јун — Председник Чехословачке Едвард Бенеш поднео оставку, не желећи да потпише нови устав према којем би комунисти преузели власт у земљи. 18. јун — Комисија Уједињених нација за људска права усвојила је међународну Декларацију о људским правима. 21. јун — Продуцентска кућа Колумбија Рекордс произвела је прву успешну лонгплеј плочу од винил пластике. 24. јун — У покушају да спрече обнављање немачке државе на простору који су држали западни савезници, совјетске трупе су почеле блокаду Западног Берлина заустављањем друмског и железничког саобраћаја према том граду. 28. јун — На састанку у Букурешту Комунистичка партија Југославије искључена из Информационог бироа комунистичких партија. Јул 21. јул — У Београду у Дому Гарде у Топчидеру отпочео седмодневни Пети конгрес КПЈ, на ком је изабран нови ЦК КПЈ и подржано југословенско руководство у борби против Информбироа. Август 15. август — Јужна Кореја постала независна држава, а за председника је изабран Сингман Ри. Септембар 9. септембар — После повлачења совјетске војске на северу корејског полуострва проглашена Народна Демократска Република Кореја с главним градом Пјонгјангом. Октобар Новембар Децембар 9. децембар — Генерална скупштина Уједињених нација је усвојила конвенцију о геноциду, која правно дефинише геноцид и саветује својим потписницима да спрече и казне таква дела. 10. децембар — Генерална скупштина ОУН-а је усвојила Универзалну декларацију о правима човека. 18. децембар — Секретаријат унутрашњих послова основао „Оркестар народне милиције”, данашњи Оркестар полиције. Датум непознат Википедија:Непознат датум — Због политичког разилажења стаљиниста и титоиста велики број људи ухапшен и осуђен на робију. Википедија:Непознат датум — На Београдском универзитету основан Електротехнички факултет са одсецима Енергетика и Телекомуникације. Рођења Јануар 2. јануар — Огњен Петровић, српски фудбалски голман (прем. 2000) 10. јануар — Никола Плећаш, југословенски кошаркаш 10. јануар — Бернар Тевне, француски бициклиста 14. јануар — Карл Ведерс, амерички глумац и играч америчког фудбала 16. јануар — Џон Карпентер, амерички редитељ, сценариста, продуцент и композитор 20. јануар — Радослав Зеленовић, дугогодишњи директор Југословенске кинотеке и уредник Филмске редакције РТС 28. јануар — Михаил Баришњиков, руско-амерички балетан и глумац 28. јануар — Добрила Стојнић, српска глумица 28. јануар — Чарлс Тејлор, либеријски политичар 29. јануар — Зоран Реџић, босанскохерцеговачки музичар, најпознатији као басиста групе Бијело дугме 31. јануар — Феђа Стојановић, српски глумац (прем. 2021) Фебруар 4. фебруар — Алис Купер, амерички музичар 5. фебруар — Том Вилкинсон, енглески глумац 5. фебруар — Свен Јеран Ериксон, шведски фудбалер и фудбалски тренер 5. фебруар — Барбара Херши, америчка глумица 15. фебруар — Арт Шпигелман, амерички писац и илустратор 19. фебруар — Тони Ајоми, енглески музичар, најпознатији као оснивач и гитариста групе -{Black Sabbath}- 28. фебруар — Бернадет Питерс, америчка глумица, певачица и списатељица 29. фебруар — Кен Фори, амерички глумац Март 5. март — Еди Грант, гвајанско-енглески музичар 14. март — Мирко Бабић, српски глумац (прем. 2020) 14. март — Били Кристал, амерички глумац, комичар, писац, редитељ, продуцент и сценариста 15. март — Давид Албахари, српски писац 20. март — Џон де Ланси, амерички глумац, комичар, редитељ, продуцент и писац 22. март — Ендру Лојд Вебер, енглески композитор 26. март — Стивен Тајлер, амерички музичар и глумац, најпознатији као певач групе -{Aerosmith}- 31. март — Ал Гор, амерички политичар, 45. потпредседник САД Април 4. април — Драгиша Вучинић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 4. април — Ден Симонс, амерички писац 12. април — Јошка Фишер, немачки политичар 12. април — Марчело Липи, италијански фудбалер и фудбалски тренер 17. април — Јан Хамер, чешки музичар, композитор и музички продуцент 22. април — Зоран Модли, српски новинар, радијски водитељ, ди-џеј, пилот и инструктор летења (прем. 2020) 28. април — Тери Прачет, енглески писац (прем. 2015) Мај 15. мај — Брајан Ино, енглески музичар, музички продуцент и визуелни уметник 16. мај — Владе Ђуровић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер 19. мај — Грејс Џоунс, јамајканско-америчка музичарка, глумица и модел 25. мај — Клаус Мајне, немачки музичар, најпознатији као певач групе -{Scorpions}- 26. мај — Александар Боричић, српски одбојкаш и одбојкашки тренер 31. мај — Џон Бонам, енглески музичар, најпознатији као бубњар групе -{Led Zeppelin}- (прем. 1980) Јун 6. јун — Нада Обрић, српска певачица 6. јун — Владимир Савчић Чоби, српски музичар и глумац (прем. 2009) 12. јун — Лин Колинс, америчка музичарка (прем. 2005) 21. јун — Јован Аћимовић, српски фудбалер и фудбалски тренер 21. јун — Ијан Макјуан, енглески књижевник и сценариста 28. јун — Кети Бејтс, америчка глумица и редитељка Јул 5. јул — Алојз Петерле, словеначки политичар и дипломата, премијер Словеније (1990—1992) 12. јул — Душан Ковачевић, српски драматург, сценариста и редитељ 21. јул — Кет Стивенс, енглески музичар 30. јул — Миливој Каракашевић, српски стонотенисер (прем. 2022) 30. јул — Жан Рено, француски глумац Август 2. август — Боривоје Ђорђевић, српски фудбалер 5. август — Реј Клеменс, енглески фудбалски голман и фудбалски тренер (прем. 2020) 7. август — Драган Капичић, српски кошаркаш и кошаркашки функционер 7. август — Цвијета Месић, српска глумица 20. август — Џон Нобл, аустралијски глумац 20. август — Роберт Плант, енглески музичар, најпознатији као певач групе -{Led Zeppelin}- 24. август — Жан Мишел Жар, француски композитор и извођач електронске музике 24. август — Александар Мекол Смит, енглеско-зимбабвеански писац 30. август — Виктор Скумин, руски писац, филозоф, научник и психијатар 30. август — Драгослав Степановић, српски фудбалер и фудбалски тренер Септембар 4. септембар — Мајкл Бериман, амерички глумац 7. септембар — Дамир Шолман, хрватски кошаркаш (прем. 2023) 17. септембар — Кемал Монтено, босанскохерцеговачки музичар (прем. 2015) 19. септембар — Џереми Ајронс, енглески глумац 20. септембар — Џорџ Р. Р. Мартин, амерички писац и сценариста 23. септембар — Вера Николић, српска атлетичарка и атлетска тренеркиња (прем. 2021) 26. септембар — Оливија Њутон Џон, енглеско-аустралијска музичарка, глумица, плесачица и активисткиња (прем. 2022) 26. септембар — Братислав Петковић, српски редитељ, драматург и политичар (прем. 2021) 27. септембар — Азра Ченгић, босанскохерцеговачка глумица Октобар 1. октобар — Добрила Ћирковић, српска глумица 2. октобар — Дона Каран, америчка модна дизајнерка 8. октобар — Клод Жад, француска глумица (прем. 2006) 8. октобар — Џони Рамон, амерички музичар, најпознатији као гитариста групе -{Ramones}- (прем. 2004) 13. октобар — Борис Аранђеловић, српски музичар, најпознатији као певач групе Смак (прем. 2015) 17. октобар — Марго Кидер, канадско-америчка глумица, редитељка и активисткиња (прем. 2018) 17. октобар — Роберт Џордан, амерички писац (прем. 2007) 25. октобар — Дејв Кауенс, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер Новембар 6. новембар — Глен Фреј, амерички музичар, најпознатији као суоснивач, певач и гитариста групе -{Eagles}- (прем. 2016) 9. новембар — Луиз Фелипе Сколари, бразилски фудбалер и фудбалски тренер 13. новембар — Хасан Рухани, ирански политичар 14. новембар — Чарлс III, британски краљ 16. новембар — Мате Парлов, хрватски боксер (прем. 2008) 22. новембар — Радомир Антић, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2020) 25. новембар — Весна Малохоџић, српска глумица (прем. 2022) 26. новембар — Крешимир Ћосић, хрватски кошаркаш и кошаркашки тренер (прем. 1995) 28. новембар — Агњешка Холанд, пољска редитељка и сценаристкиња Децембар 2. децембар — Антоњин Паненка, чешки фудбалер 3. децембар — Ози Озборн, енглески музичар 10. децембар — Душан Бајевић, босанскохерцеговачки фудбалер и фудбалски тренер 14. децембар — Ди Волас, америчка глумица 20. децембар — Алан Парсонс, енглески инжењер звука, музичар и музички продуцент 21. децембар — Самјуел Л. Џексон, амерички глумац и продуцент 27. децембар — Жерар Депардје, француско-руски глумац 31. децембар — Дона Самер, америчка музичарка и глумица (прем. 2012) Смрти Јануар 30. јануар — Орвил Рајт, амерички пилот и конструктор авиона. 30. јануар — Махатма Ганди, вођа покрета за независност Индије. Фебруар 5. фебруар — Јоханес Бласковиц, немачки генерал Јул 15. јул — Џон Першинг, амерички генерал Август 4. август — Милева Марић-Ајнштајн, српска математичарка. (*1875) 9. август — Хуго Бос, немачки модни креатор 31. август — Андреј Жданов, совјетски политичар. (*1896) Септембар 20. септембар — Хавријил Костељник, русински књижевник. (*1886). Октобар 14. октобар — Валтер фон Браухич, немачки фелдмаршал Децембар 23. децембар — Хидеки Тоџо, јапански генерал и политичар 31. децембар — Малком Кембел, енглески возач брзих аутомобила и чамаца (*1885) Нобелове награде Физика — Патрик Мејнард Стјуарт Блекет Хемија — Арне Вилхелм Каурин Тизелијус Медицина — Паул Херман Милер Књижевност — Томас Стернс Елиот Мир — Награда није додељена Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1940-е 41948


text: Аполон (грч. -{Απολλων [Apollon]}- – Аполон или -{Απελλων [Apellon]}- – Апелон; стгрч. -{Φοιβος [Foibos]}- – Фоибос) је један од олимпских богова из старогрчке и римске религије. Аполон је бог стреличарства, музике, игре, истине и пророчанства, исцељења и болести, Сунца и светлости, поезије и многих још ствари. Један је од најважнијих и најкомплекснијих грчких богова. Син је Зевса и Лете, као и брат близанац Артемиде, богиње лова. Виђен је као најлепши бог и идеал здравог, складно развијеног и лепог младића, кога су Хелени звали курос. Аполон је познат и у етрурској митологији, која је била под утицајем хеленске, под именом Аплу. Као божански заштитник Делфа (Apollo Pythios), Аполон се сматра пророчанским богом пророчишта у Делфима. Аполон је бог који пружа помоћ и одбија зло, због тога га често називају „одвратником зла“. Делфски Аполон је заштитник морепловаца, странаца и заштитник бегунаца и избеглица. Медицина и исцељења су такође повезана са Аполоном било да је он помагао сам или је посредовао преко његовог сина Асклепија. Он је избављао људе од епидемија али је у исто време био и бог који са својим стрелама могао донети лоше здравље и смртоносну кугу. Касније је у римској митологији постаје Аполон Хелиос и поистовећује се са сунцем, односно божанством Сол. Епитет му је Феб. Порекло и етимологија За порекло имена Аполон се верује да је из прехеленског доба. Мада Плутарх има објашњење да Аполон означава једно као супротност мноштву, док Хесикијус тражи порекло у дорској речи -{απελλα}- што наводи на скупност, саборност и треба да означава хеленску државност. Међутим, многи виде још у божанству прехеленског доба Апалунашу (поштованог међу Хиксима у Малој Азији) претка Аполона. Ово је занимљиво стога што се зна да је у Пергу био храм посвећен овом божанству, мада се у неким таблицама с клинастим писмом наводи и град Вилус, за који су неки историчари склони да тврде да представља управо хеленски Илион (Троју). Име Аполон — за разлику од сродног старијег имена Пеан — се углавном не налази у текстовима Линеара Б (микенски грчки), иако постоји могућа потврда у лакунозном облику ]pe-rjo-[ (Линеар Б: ]-[) на КН Е 842 плочи. Аполоново грчко име можда је изведено из прехеленске сложенице Апо-оллон повезане са архаичним глаголом 'Апо-елл- који је дословно некад значио „онај који се прегиба“, односно „онај који тера“ - Аполон је терао зло, болести и несклад. Плутарх пише да поллон значи „много“, а према томе Аполлон је негација мноштва. Хесихије повезује име са дорским (-{apella}-) = „скупштина“, тако да би и Аполон могао бити Бог политичког живота. По другом тумачењу, Аполон је од глагола ἀπόλλυμι (аполими) што значи уништити. Карактеристике Аполон је бог медицине, лечења и стрељаштва, али и носилац смртне почасти. Такође је био и бог пророчанства и колонизације. Вођа је Муза (-{Apollon Musagetes}-) те притом и бог музике и поезије. Певале су му се химне зване пеани. Био је заштитник бројних пророчишта и храмова, а посебно се истичу Делфи и Делос. После је преузео и идентитет Хелија као бог сунца (-{Apollon Helios}-). Људи су га поштовали јер је био бог светлости и Сунца без чега живот не би био могућ, а такође и зато што је био бог склада и лепоте, који чине живот смисленим. Идеал је грчког „куроса“, складног, развијеног и лепог младића. Аполон је штитио људе, лечио их, бринуо се за њих, награђивао добро и кажњавао зло. Био је и бог стрељаштва, а његове стреле никад нису промашиле мету, поготово кад су кажњавале зло и носиле кугу. Био је и бог пророчанства у којима је људима објављивао Зевсову вољу преко пророчица, посебно Питије и Сибиле. Свете Аполонове животиње: лабуд (пре него што је био рођен, поток је био окружен лабудовима) скакавац (симбол песме) врана (дојавила му је превару његове љубавнице Короне) змија (симбол пророчанства и лекара) грифон - митолошка створења са изгледом лава и орла вук делфин соко гавран миш Аполонови атрибути: лук и стреле лира или китара (симбол бога уметности) ловоров венац троножац као симбол његових пророчанских моћи. Аполон је често био симбол склада, поготово у литератури, а био је и контраст Дионису. Хеленски Аполон Припада другој генерацији богова са Олимпа, јер је син Зевса и Лете, као и његова сестра близнакиња Артемида. Аполон је био прелепи бог, висок, складно грађен и бујне косе, и због тога је имао много љубавних авантура, како са Нимфама, тако и са обичним смртницама. Једном је заволио кћерку бога Пенеја, Дафне. Међутим она му љубав никако није узвраћала, већ је, пошто је бог стално прогањао, замолила оца да је у нешто претвори, како би се спасила. Тако и би. Нимфа је претворена у биљку ловор, биљку која је од онда посвећена Аполону. Аполон је био и бог ратник, веома вешт стрелац, који је могао све стреле да добаци јако далеко. Људи су прекомерно обожавали, по разним храмовима и пророчиштвима, на такмичењима и жртвовањима. Постао је религијски симбол како у уметности, тако и у раду. Шта више, неки га сматрају Питагориним оцем. Митологија Рођење Када је богиња Хера сазнала да Лета носи децу њеног мужа Зевса, била је бесна и љубоморна те се одлучила да се освети тако што није допустила Лети да остане на чврстој земљи (копну или острву) и Лета је била присиљена где ће се породити. Док ју је гонила змија Питон са главом змајa коју је на њу послала Хера, Лета је наишла на новостворено острво Дел које је плутало на води и није било ни копно ни острво, а био је окружен лабудовима. Кад је крочила на њу, две су стене изрониле из морских дубина; једна је зауставила кретање острва, а друга је стала змији на пут. Затим је Лета на гори кинту родила близанце — сина Аполона и ћерку Артемиду. После је Зевс приковао Дел за дно океанa да више не плута, а острво је постало посвећено Аполону. Хера је отела Илитију, богињу рађања, да би спречила Лету од порођаја. Остали су богови преварили Херу тако што су јој понудили огрлицу од јантара дугачку 8 m, а богиња је успела да побегне. Легенда каже да је Артемида рођена прва, а потом да је помогла мајци да роди њеног брата Аполона. Аполон је рођен на седми дан месеца Таргелиона, те су седми и двадесети дан тог месеца после били њему посвећени. Живот Када је Аполон одрастао, верни пријатељи су му били златна лира и сребрни лук. Кренуо је у Делфе да би се осветио Питону који је прогонио и покушао да силује његову мајку. Нашао га је у једној ували под Парнасом и убио га стрелама, а његово тело је закопао у земљу. Тада се та земља звала Питон, а он јој је променио име у Делфи, да се за њега више никад не би чуло. Но, пророчице су га често називале — Питијама. На месту победе утемељио је и познато светилиште. У тој ували је био и извор који је емитовао паре које су помагале пророчицама да падну у транс. Када је Зевс погодио муњом Асклепија, Аполоновог сина, због ускрснућа мртваца, Аполон је за освету убио Киклопа који је ту муњу израдио. Уместо да буде заувек прогнан у Тартар, по Зевсовој је заповести отишао у Тесалију и служио код доброг Адметa као обичан пастир. Аполон је био задивљен Адметовим гостопримством те је учинио да му све краве доносе близанце, a такође му је помогао да освоји руку принцезе Алкестије, Пелијеве кћери. Још је и уверио Мојре са га поштеде смрти (главни чланак: Адмет). Кад се ближила зима, одвезао би се својим колима упрегнутим лабудовима у Хипербореју где влада вечно пролеће. Пролеће и лето је проводио у Делфима, а јесен и зиму у тој земљи, а каткад и на Олимпу. Аполонов долазак на Олимп је доносио радост и добро расположење. Долазио је као вођа Муза, свирао би лиру, a нико му није био раван те би чак и Арес уздахнуо на његово свирање. Аполон и Артемида су били Зевсови миљеници, а то је био разлог љубоморе других богова. Види још Аполон и Кирена Референце Литература Hesiod, Theogony, in The Homeric Hymns and Homerica with an English Translation by Hugh G. Evelyn-White, Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1914. Online version at the Perseus Digital Library. Homer, The Iliad with an English Translation by A.T. Murray, PhD in two volumes. Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann, Ltd. 1924. Online version at the Perseus Digital Library. Homer; The Odyssey with an English Translation by A.T. Murray, PH.D. in two volumes. Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann, Ltd. 1919. Online version at the Perseus Digital Library. Sophocles, Oedipus Rex Palaephatus, On Unbelievable Tales 46. Hyacinthus (330 BCE) Apollodorus, Apollodorus, The Library, with an English Translation by Sir James George Frazer, F.B.A., F.R.S. in 2 Volumes. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1921. Online version at the Perseus Digital Library. Ovid, Metamorphoses 10. 162–219 (1–8 CE) Pausanias, Pausanias Description of Greece with an English Translation by W.H.S. Jones, Litt.D., and H.A. Ormerod, M.A., in 4 Volumes. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1918. Online version at the Perseus Digital Library. Philostratus the Elder, Images i.24 Hyacinthus (170–245 CE) Philostratus the Younger, Images 14. Hyacinthus (170–245 CE) Lucian, Dialogues of the Gods 14 (170 CE) First Vatican Mythographer, 197. Thamyris et Musae M. Bieber, 1964. Alexander the Great in Greek and Roman Art. Chicago. Hugh Bowden, 2005. Classical Athens and the Delphic Oracle: Divination and Democracy. Cambridge University Press. Walter Burkert, 1985. Greek Religion (Harvard University Press) III.2.5 passim Gantz, Timothy, Early Greek Myth: A Guide to Literary and Artistic Sources, Johns Hopkins University Press, 1996, Two volumes: (Vol. 1), (Vol. 2). Robert Graves, 1960. The Greek Myths, revised edition. Penguin. Miranda J. Green, 1997. Dictionary of Celtic Myth and Legend, Thames and Hudson. Karl Kerenyi, 1953. Apollon: Studien über Antiken Religion und Humanität revised edition. Karl Kerenyi, 1951. The Gods of the Greeks Mertens, Dieter; Schutzenberger, Margareta. Città e monumenti dei Greci d'Occidente: dalla colonizzazione alla crisi di fine V secolo a.C.. Roma L'Erma di Bretschneider. . Martin Nilsson, 1955. Die Geschichte der Griechische Religion, vol. I. C.H. Beck. Pauly–Wissowa, Realencyclopädie der klassischen Altertumswissenschaft: II, "Apollon". The best repertory of cult sites (Burkert). Pfeiff, K.A., 1943. Apollon: Wandlung seines Bildes in der griechischen Kunst. Traces the changing iconography of Apollo. D.S.Robertson (1945) A handbook of Greek and Roman Architecture Cambridge University Press Smith, William; Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, London (1873). "Apollo" Spivey Nigel (1997) Greek art Phaedon Press Ltd. Спољашње везе Apollo at the Greek Mythology Link, by Carlos Parada The Warburg Institute Iconographic Database: ca 1650 images of Apollo Грчки богови Зевсова дјеца


text: 7. јул (7. 7) јест 188. дан године по грегоријанском календару (189. у преступној години). До краја године има још 177 дана. Догађаји 1585 — Под притиском католичке „Свете лиге” француски краљ Анри III издао је Немирски едикт против хугенота. 1807 — У Тилзиту је потписан Тилзитски мир којим је завршен рат Француске и Русије, учеснице у коалицији против Наполеона. 1815 — Савезничке снаге (Шеста коалиција против Наполеона) ушле су у Париз након абдикације Наполеона Бонапарте. 1898 — САД су анектирале Хавајска острва. 1937 — Сукобом јапанских и кинеских трупа код моста Марко Поло близу Пекинга почео је Други јапанско-кинески рат. 1941 — Жикица Јовановић Шпанац је убио два жандарма у селу Бела Црква, што се узело за почетак устанка у Србији против немачке окупације. 1969 — Канада је службено прогласила француски језик једнак енглеском у савезној влади. 1978 — Након стицања независности од Уједињеног Краљевства, проглашена је држава Соломонска острва. 1987 — Најмање 46 Хиндуса је убијено у нападу на два аутобуса, за које су осумњичени Сики терористи. 1991 — Усвојена је Брионска декларација о тромесечном одлагању примене одлука о независности Словеније и Хрватске, којом се влада СФР Југославије обавезала да ће повући ЈНА из Словеније, а словеначке власти на демобилизацију словеначких трупа. 1994 — У Јемену је окончан двомесечни грађански рат уласком трупа Северног Јемена у главни град Јужног Јемена Аден. 1995 — У Београду је отворена прва подземна железничка станица. 2000 — Цео тираж књиге „Хари Потер и Ватрени пехар”, четвртог наставка авантура дечака мађионичара, распродат је у претплати, пре него што је изашао из штампе. 2001 — Након четири дана преговора САД су предале јапанским властима наредника Тимотија Вудленда, осумњиченог за силовање младе Јапанке на острву Окинава, чиме је разрешен дипломатски спор између две земље. Вудленд је касније осуђен на 32 месеца затвора. Случај је изазвао револт код житеља овог јапанског острва, на којем су 1995. године три америчка војника силовала 12-годишњу девојчицу. 2003 — Одлуком високог представника међународне заједнице у БиХ Педија Ешдауна замрзнути су банковни рачуни 14 особа у БиХ, међу којима су и чланови породице хашког оптуженика Радована Караџића. 2005 — У терористичким нападима у Лондону на возовима Лондонског метроа и једном аутобусу погинуло је 56 особа. 2021 — Тероризам: Председник Хаитија, Жовенел Моиз, убијен је у нападу на његову приватну резиденцију у Порт о Пренсу. У нападу је учествовало 28 терориста, од тога је убијено 9 терориста, а њих 19 је ухапшено. Сви терористи су страни држављани, двојица ухапшених су Американци, а сви остали су Колумбијци, укључујући и оне убијене. Рођења 1752 — Жозеф Мари Жакар, француски проналазач. (прем. 1834) 1843 — Камило Голђи, италијански научник и лекар, добитник Нобелове награде за физиологију или медицину (1906). (прем. 1926) 1860 — Густав Малер, аустријски композитор и диригент. (прем. 1911) 1882 — Јанка Купала, белоруски књижевник. (прем. 1942) 1893 — Мирослав Крлежа, хрватски књижевник, драматург и енциклопедиста. (прем. 1981) 1899 — Џорџ Кјукор, амерички редитељ. (прем. 1983) 1901 — Виторио Де Сика, италијански редитељ и глумац. (прем. 1974) 1907 — Ита Рина, југословенска глумица. (прем. 1979) 1907 — Роберт А. Хајнлајн, амерички књижевник, један од најутицајнијих и најпопуларнијих аутора научне фантастике. (прем. 1988) 1914 — Милутин Морача, учесник Народноослободилачке борбе, генерал-пуковник ЈНА, друштвено-политички радник СФРЈ и СР Босне и Херцеговине и народни херој Југославије. (прем. 2003) 1921 — Драгомир Фелба, српски глумац. (прем. 2006) 1922 — Дејан Медаковић, српски историчар уметности, писац и академик, председник САНУ (1999—2003). (прем. 2008) 1930 — Биљана Плавшић, српска политичарка, председница Републике Српске (1996—1998). 1940 — Ринго Стар, енглески музичар и глумац, најпознатији као бубњар групе -{The Beatles}-. 1943 — Тото Кутуњо, италијански музичар. (прем. 2023) 1944 — Слободан Ђурић, српски глумац. (прем. 1976) 1970 — Ерик Цабел, немачки бициклиста. 1972 — Лиса Лесли, америчка кошаркашица. 1976 — Беренис Бежо, француско-аргентинска глумица. 1978 — Илија Столица, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1979 — Јан Херних, чешки тенисер. 1981 — Омар Набер, словеначки певач. 1989 — Никола Марковић, српски кошаркаш. 1990 — Ли Ади, гански фудбалер. Смрти 1307 — Едвард I, енглески краљ (1272—1307), освојио Ирску, Велс и Шкотску. (рођ. 1239) 1572 — Сигисмунд II Август, последњи пољски краљ из династије Јагелонаца (1548—1572). (рођ. 1520) 1816 — Ричард Бринсли Шеридан, ирски драмски писац и политичар. (рођ. 1751) 1915 — Благоје Бранчић, српски песник и преводилац. (рођ. 1860) 1930 — Артур Конан Дојл, енглески писац, творац славног детектива Шерлока Холмса. (рођ. 1859) 1935 — Сима Лозанић, српски хемичар, први ректор Београдског универзитета (1905—1906) и председник Српске краљевске академије (1899—1900 и 1903—1906). (рођ. 1847) 1965 — Моше Шарет, други Премијер Израела (1953—1955). (рођ. 1894) 1973 — Макс Хоркхајмер, немачки филозоф и социолог. (рођ. 1895) 2000 — Никола Херцигоња, југословенски композитор и музиколог. 2006 — Сид Барет, енглески музичар, један од оснивача рок групе Пинк Флојд. (рођ. 1946) 2014 — Бора Тодоровић, српски глумац (рођ. 1930) 2014 — Едуард Шеварнадзе, совјетски и грузијски политичар (рођ. 1928) 2014 — Алфредо ди Стефано, аргентински и шпански фудбалер и фудбалски тренер (рођ. 1926) 2021 — Жовенел Мојс, 42. председник Хаитија Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Рођење светог Јована Крститеља Светог Никиту — епископа ремесијанског Свете мученике Орентија, Фарнакија, Ероса, Фирмоса, Фирмина, Киријака и Лонгина Дан државности на Соломонским острвима Светски дан чоколаде


text: Какав потенцијал поседује најновији руски ловац — МиГ-35 - Спутњик Србија 20:23 02.12.2018 Преузмите краћи линк https://rs.sputniknews.com/analize/201812021118003606-Avion-Mig-35-lovac-Ruisja-/ "Индијска страна тренутно анализира материјале, а према резултатима ће се формирати кратка листа која ће укључивати компаније којима је дозвољено учешће на тендеру. Надамо се да ће Индија да направи прелиминарну селекцију већ почетком 2019. године", саопштио је Тарасенко за руске медије. Према писању војног аналитичког часописа "Џејнс дифенс викли", индијско Министарство одбране захтева од учесника конкурса да од 110 ловаца 17 јединица буде испоручено у готовом облику, а преостале 93 борбене машине да буду произведене у Индији у складу са иницијативом "Мејд ин Индија". Између осталог, међу авионима који ће се састављати на територији Индије, 82 јединице морају бити једноседи, а 10 двоседи. Испорука првих ловаца требало би да почне три године након потписивања уговора. За неколико година, Министарство одбране Индије планира да производи авионе на сопственој територији, а ове испоруке ће бити обављене у року од седам година. Укупни трошкови програма за куповину 110 ловаца процењују се на између 15 и 18 милијарди долара. Висок квалитет и повољна цена МиГ тренутно преговара са потенцијалним купцима МиГ-35 из Казахстана, Мјанмара, Бангладеша, Перуа, Ирака, Египта. Међутим, Иља Тарасенко сматра да ће у будућности већина купаца МиГ-29 изразити жељу за новим ловцем МиГ-35, а реч је о 20-30 земаља. Шеф руског Бироа за војно-политичку анализу Александар Михајлов изјавио је да би нови МиГ могао бити тражен на тржишту азијско-пацифичког региона, које укључује Индију, Кину, Малезију, Индонезију и Пакистан. "Постоји и раст на афричком и јужноамеричком тржишту. У земљама азијско-пацифичког региона се осећа велики утицај САД, које отворено прете санкцијама у случају набавке руског оружја. Међутим, Русија нуди висок квалитет у складу са повољном ценом. Домаћи авио-производи су за 20 одсто јефтинији од страних пандана", рекао је Михајлов. МиГ-35 представљен је широј јавности на међународном салону авијације "МАКС 2017" и на војно-техничком форуму "Армија 2017". Борбена машина је разрађена на основу ловца МиГ-29М/М2, али се значајно разликује од претходника. "Ово је нови систем, већ је близу пете генерације. Унапређена је технологија локатора и система за извиђање. Разрађено је ново оружје и оклоп авиона који га чини невидљивим за непријатеља", објаснио је Тарасенко. Шеф Уједињене авио-производне корпорације Јуриј Сљусар изјавио је да је МиГ-35 намењен извођењу борбених задатака у условима активних електронских противмера и ваздушне одбране велике густине. Због тога ловац има значајно смањену видљивост, повећана је даљина лета и број места за качење оружја. Ловац МиГ-35 је извео први лет 24. новембра 2016. године, а испитивања би требало да буду завршена 2019. године. Како тврди Тарасенко, корпорација има капацитет да производи 36 машина годишње. Тренутно корпорација "МиГ" испуњава захтев руског Министарства одбране за производњу шест јединица. "Према државном програму наоружања, предвиђено је снабдевање авионима МиГ-35. Спремни смо да у потпуности заменимо цео парк МиГ-29 новим ловцима МиГ-35", истакао је Тарасенко. Иља Тарасенко је нагласио да се рестриктивне мере Запада неће одразити на судбину ловаца. Према његовим речима, "авион је у потпуности направљен од руских компоненти и материјала". Универзална машина Основна предност МиГ-35 је његова радио-електронска опрема. Реч је о радиолокационој станици "Жук А" са активном фазном антенском решетком. Њена снага је повећана скоро дупло, а тежина је смањена са 240 на 220 килограма. Овај радар је много осетљивији и способан је да ради на више фреквенција истовремено и у најтежим временским условима. Активне фазне решетке имају могућност да прате десетине мета, мапирају терен и штите се од радио-електронских сметњи од стране непријатеља. Захваљујући радару "Жук А", опсег детекције мета ловца МиГ-35 увећао се на 200 километара. Ловац може да погоди мету на удаљености до 60 километара, ваздушне мете на удаљености до 130 километара, може да прати до 30 мета и пуца на осам до десет објеката. Нови МиГ-35 опремљен је модернизованим мотором РД-33МК. "МиГ-35 је потпуно самостална машина која је у могућности да обавља читав низ борбених задатака: од праћења мета до њиховог уништавања свим врстама муниције којима Русија располаже. Авион се може користити на свим географским ширинама. Може да ради у температурним условима од —50 до +50 °С, као и у планинским просторима", истакао је Михајлов. Он је додао да се приближавају петој генерацији бораца. "МиГ-35 је авион генерације 4++, али на његовој основи може бити израђена машина следеће генерације. Ово је моћан борбени авион, који поседује све најбоље што корпорација 'МиГ' може да пружи. Сигуран сам да ће МиГ-35 бити тражен како у Русији тако и у иностранству", закључио је Михајлов.


Пројекти - Наши резултати - Наше науке online - Ponjavica-Udruzenje ljubitelja parka prirode Наше науке online Будући да један од закључака научно-истраживачког пројекта «Управљање духом места – студија Парка природе Поњавица» које је Удружење љубитеља Парка природе Поњавица спровело током 2012/13. године, указује на недостатак јавно публикованих научних чињеница о културном, привредном и туристичком потенцијалу села Омољица и Парка природе Поњавица, покренута је иницијатива да Удружење објави радове својих оснивача на ову тему који до сада нису били публиковани. У рубрици «О Омољици» - подрубрика «Науке», први пут је објављен чланак «Преображај војвођанских села» као резултат научних истрaживања спроведених почетком деведесетих година прошлог у оквиру докторске дисертације др Весне Ђукић засноване на студији случаја села Омољице који није обухваћен научном монографијом „Право на разлике, село-град" (1997, Београд: Задужбина Андрејевић). У оквиру ове рубрике, такође је објављен и прегледни теоријско-емпиријски рад „Туристички потенцијали Војводине" председника УО Удружења, Зорана Дојчиновића, који указује на бројне, само делимично туристички активиране потенцијале Војводине на чијој се територији налази заштићени Парк природе «Поњавица». Међу њима су и развојни потенцијали Омољице који могу допринети развоју еколошког, спортско-рекреативног, ловног и риболовног, културног и креативног, манифестационог, сеоског и етно-гастрономског туризма у Србији.


С друге стране, Анчи је прекинула љубавну везу са Чомбетом, што је охрабрило Миланчета да јој се поново удвара. Анчи је љута на свог оца Машана и не жели да разговара са њим након сазнања да је Јела његова ванбрачна кћерка.


text: Републикански кандидат за председника САД Доналд Трамп сматра да је некоректно кривити руског председника Владимира Путина за смрт бившег официра руске Федералне службе безбедности Александра Литвињенка. „Против Путина нису подигнуте било какве оптужбе“, рекао је Трамп локалним медијима и додао да још увек ништа није дефинисано. „Појединци сматрају да је то урадио он. Међутим, многи говоре да он нема никакве везе са тим. И ко зна шта је на крају истина“, оценио је Трамп. Британски суд је прошле недеље окривио Русију за смрт Литвињенка, а као главне одговорне навео је шефа Савета безбедности Русије Николаја Патрушева и руског председника Владимира Путина. Москва није прихватила одлуку британског суда, назвавши је политички мотивисаном, а руско Министарство иностраних послова оценило је да такви потези бацају сенку на међународне односе Русије и Велике Британије.


Пендел Edison 1хЕ27 60W Ф20 хром/прозр | Pendant lamps | Indoor lights | Interior and decoration | Praktiker Home Interior and decoration Indoor lights Pendant lamps ПЕНДЕЛ EDISON 1ХЕ27 60W Ф20 ХРОМ/ПРОЗРАЧЕН REALITY EDISON


text: О нама | СРПСКА АНАЛИТИКА Српска аналитика, интернет магазин за стратешка истраживања и анализе, основан првобитно 2006. године са циљем да заинтересованом читалаштву понуди одговоре на бројне стратешке изазове, недоумице и запитаности са којима се свеколико човечанство суочава у 21. веку. Овај специфични и по много чему јединствени интернет магазин бави се, најшире посматрано, друштвеним, политичким, геополитичким истраживањима и анализама и настоји да се квалитетним текстовима, коментарима и анализама угледних аутора позиционира и као оријентир за доносиоце одлука у нашој земљи приликом промишљања и пројектовања свега онога што је значајно за формулисање, учвршћивање и очување државног и националног интереса. Након пуних тринаест година од оснивања, а након неколико година мировања, "Српска аналитика" обнавља свој рад у 2019. години, унапређенија у квалитативном погледу и потпуно спремна да свима онима који су заинтересовани за побројане теме и феномене, помогне у јаснијем и трезвенијем сагледавању бројних друштвених, политичких и геополитичких изазова са којима се суочава сложени и динамични свет данашњице. Главни и одговорни уредник: Вања Вученовић Напомена: Ставови и коментари аутора текстова нису нужно и ставови уредништва интернет магазина Српска аналитика.


text: На лош чланак у данашњој „Политици“, који више приличи „Куриру“ или „Блицу“, а који окупљање „Rainbow Gathering“ назива секташким окупљањем, један читалац је оставио одличан коментар говорећи које су то секте у Србији . Политичке странке су секте: сви се исто облаче, сви у оквиру једне странке причају идентичну причу а у ствари лажу, само да би врбовали младе и наивне да им се прикључе. Имају и правила по којима се хране – искључиво у скупим ресторанима, у којима упражњавају ритуале са животињама (углавном са свињама и јагњићима). Својим следбеницима стално обећавају бољи живот да би после неколико година схватили да су насамарени, опљачкани и искоришћени за неке друге циљеве. Имају и ритуална окупљања у великим салама, иза затворених врата, где кују тајне планове како да завладају државом. Све их треба забранити!


text: Учетворење појмова 1. Језик је чуло укуса. 2. Прва одлика народа је језик. 3. Прва одлика народа је чуло укуса. Овај силогизам је погрешан, није ваљан јер у њему имамо два средња појма, а не један како тражи правило. Иста реч „језик“ означава један појам у већој, а други у мањој премиси. Отуда уместо три имамо четири појма у силогизму и зато је он неправилан, а конклузија неистинита. У основи ове логичке грешке лежи језичка појава еквивокације, односно хомонимије.