text: 1950. је била проста година. Догађаји Јануар 31. јануар — Председник САД Хари Труман објавио је да је наложио производњу хидрогенске бомбе. Фебруар 9. фебруар — Сенатор Џозеф Макарти је одржао говор у ком је оптужио Стејт департмент да је пун комуниста, покренувши период политичких прогона познат као макартизам. Март 1. март — У суђењу које је трајало мање од 90 минута, немачко-британски физичар Клаус Фукс је осуђен за кршење Закона о државним тајнама за одавање Совјетском Савезу информација о пројекту Менхетн. Април 24. април — Формирана држава Јордан спајањем краљевине Трансјорданија и Палестине под јорданском окупацијом. Мај 9. мај — Министар иностраних послова Француске Робер Шуман упутио позив за помирење Француске и Немачке и предложио стварање Заједнице за угаљ и челик, претходнице Европске уније. Јун 1.jun Erupcija vulkana Mauna Loa na ostrvu Hawai u Americi. 25. јун — Нападом севернокорејских трупа на Републику Кореју почео Корејски рат. 27. јун — Скупштина тадашње ФНРЈ усвојила „Основни закон о управљању државним привредним предузећима и вишим привредним удружењима од стране радних колектива“, што је означило почетак увођења радничког самоуправљања, које ће у Југославији трајати наредне четири деценије. Јул Август 20. август — У Дубровнику (ФНРЈ) је отворена 9. шаховска олимпијада. То је прва шаховска олимпијада која је организована после 11 година паузе, настале првенствено због Другог светског рата, али и каснијих неспоразума у Међународној шаховској организацији (ФИДЕ) насталих углавном из политичких разлога, као манифестација блоковске поделе и последица Хладног рата. Септембар 11. септембар — У Дубровнику (ФНРЈ) је затворена 9. шаховска олимпијада. Златну медаљу освојила је екипа домаћина — Југославија, сребро је освојила Аргентина, док је бронзана медаља припала репрезентативцима Западне Немачке. Иначе, то је било прво спортско такмичење на којем се појавила репрезентација Западне Немачке. Октобар 7. октобар — Почела Кинеска инвазија Тибета. Децембар 2. децембар — Одлуком Уједињених нација бивша италијанска колонија Еритреја ушла је у састав Етиопије као аутономна област. Датум непознат Википедија:Непознат датум — Званично започело „радничко самоуправљање“ над имовином одузетом од предратних власника. Википедија:Непознат датум — Викентије Проданов, проглашен за патријарха српског Рођења Јануар 15. јануар — Морис Тресор, француски фудбалер 18. јануар — Жил Вилнев, канадски аутомобилиста, возач Формуле 1 (прем. 1982) 18. јануар — Дино Менегин, италијански кошаркаш 22. јануар — Љубивоје Јовановић, српски академски сликар 23. јануар — Милан Ерак, српски глумац (прем. 1995) 24. јануар — Зоран Лаловић, српски музичар и музички продуцент, најпознатији као суоснивач и певач групе Краљевски апартман (прем. 2015) 24. јануар — Данијел Отеј, француски глумац, редитељ и сценариста 26. јануар — Ратислав Ђелмаш, српски бубњар (прем. 2021) 29. јануар — Ен Џилијан, америчка глумица Фебруар 3. фебруар — Памела Франклин, британска глумица 6. фебруар — Бранимир Ђокић, српски естрадни уметник и уметнички руководилац Народног ансамбла РТС-а 10. фебруар — Марк Спиц, амерички пливач 12. фебруар — Мајкл Ајронсајд, канадски глумац 13. фебруар — Питер Гејбријел, енглески музичар и музички продуцент 14. фебруар — Јосипа Лисац, хрватска музичарка 18. фебруар — Џон Хјуз, амерички редитељ, сценариста и продуцент (прем. 2009) 18. фебруар — Сибил Шеперд, америчка глумица, певачица и модел 22. фебруар — Џули Волтерс, енглеска глумица и књижевница 22. фебруар — Џулијус Ирвинг, амерички кошаркаш 25. фебруар — Јурица Јерковић, хрватски фудбалер (прем. 2019) Март 8. март — Сеид Мемић Вајта, босанскохерцеговачки музичар и забављач, певач групе Тешка индустрија 9. март — Милић Вукашиновић, српски музичар 11. март — Боби Макферин, амерички музичар и диригент 12. март — Хавијер Клементе, шпански фудбалер и фудбалски тренер 13. март — Вилијам Х. Мејси, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент 18. март — Бред Дуриф, амерички глумац 20. март — Вилијам Херт, амерички глумац (прем. 2022) 22. март — Горан Бреговић, српски музичар 26. март — Мартин Шорт, канадско-амерички глумац, комичар, певач и сценариста 30. март — Роби Колтрејн, шкотски глумац и писац (прем. 2022) Април 4. април — Кристина Лати, америчка глумица 5. април — Предраг Манојловић, српски глумац 5. април — Агнета Фелтског, шведска музичарка и глумица, најпознатија као чланица групе -{ABBA}- 8. април — Миленко Павлов, српски глумац 10. април — Еди Хејзел, амерички музичар, најпознатији као гитариста и певач фанк колектива -{Parliament-Funkadelic}- (прем. 1992) 13. април — Рон Перлман, амерички глумац 13. април — Вилијам Садлер, амерички глумац 14. април — Предраг Јовановић, српски рок певач, познатији као -{Pedja the Boy}- 16. април — Драган Мићаловић, српски глумац (прем. 2017) 18. април — Григорије Соколов, руски пијаниста 20. април — Александар Лебед, совјетски и руски официр и политичар 23. април — Ђурђица Барловић, хрватска певачица (прем. 1992) 28. април — Џеј Лено, амерички комичар, глумац, телевизијски водитељ, писац и продуцент Мај 2. мај — Мухарем Сербезовски, македонско-босанскохерцегоачки певач, писац, преводилац и политичар 8. мај — Ристо Кубура, српски новинар, књижевник и публициста (прем. 2014) 10. мај — Миодраг Крстовић, српски глумац 12. мај — Габријел Берн, ирски глумац, редитељ, сценариста и писац 13. мај — Стиви Вондер, амерички музичар и музички продуцент 17. мај — Јанез Дрновшек, словеначки политичар 27. мај — Ди Ди Бриџвотер, америчка музичарка 31. мај — Богдан Ђуричић, српски биохемичар, декан Медицинског факултета Универзитета у Београду, академик САНУ (прем. 2008) Јун 2. јун — Момчило Вукотић, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2021) 3. јун — Сузи Кватро, америчка музичарка и глумица 13. јун — Катица Жели, српска глумица 13. јун — Раде Марјановић, српски глумац 13. јун — Радомир Михаиловић Точак, српски музичар, најпознатији као гитариста и оснивач групе Смак 15. јун — Иван Голац, српски фудбалер и фудбалски тренер 19. јун — Дарија Николоди, италијанска глумица, сценаристкиња и продуценткиња (прем. 2020) 21. јун — Џои Крејмер, амерички музичар, најпознатији као бубњар групе -{Aerosmith}- Јул 9. јул — Виктор Јанукович, бивши председник и премијер Украјине 9. јул — Адријано Паната, италијански тенисер 19. јул — Сима Аврамовић, српски правник и универзитетски професор 19. јул — Драган Сакан, оснивач и креативни директор компаније Њу Момент (прем. 2010) 22. јул — Жарко Требјешанин, српски психолог 24. јул — Јадранка Стојаковић, босанскохерцеговачка музичарка (прем. 2016) Август 11. август — Стив Вознијак, амерички рачунарски инжењер, програмер и предузетник, суоснивач компаније Епл 15. август — Принцеза Ана, члан британске краљевске породице 16. август — Неда Украден, српска певачица 16. август — Мирко Цветковић, српски економиста и политичар, премијер Србије (2008—2012) 23. август — Миљенко Дерета, српски редитељ, сценариста и активиста невладиног сектора (прем. 2014) Септембар 4. септембар — Александар Берчек, српски глумац 4. септембар — Радмило Иванчевић, српски фудбалски голман и фудбалски тренер 7. септембар — Џули Кавнер, америчка глумица и комичарка 10. септембар — Џо Пери, амерички музичар, најпознатији као суоснивач и гитариста групе -{Aerosmith}- 18. септембар — Мирослав Лазански, српски новинар, војнополитички коментатор и писац (прем. 2021) 21. септембар — Бил Мари, амерички глумац, комичар, сценариста, продуцент, редитељ и певач 27. септембар — Кари-Хиројуки Тагава, јапанско-америчко-руски глумац и продуцент 30. септембар — Лаура Ескивел, мексичка списатељица, сценаристиња и политичарка Октобар 1. октобар — Ренди Квејд, амерички глумац 2. октобар — Мајк Радерфорд, енглески музичар, најпознатији као суоснивач, гитариста и басиста група -{Genesis}- и -{Mike + The Mechanics}- 6. октобар — Раде Ћалдовић, српски криминалац (прем. 1997) 7. октобар — Десимир Станојевић, српски глумац и певач (прем. 2020) 8. октобар — Жужа Алмаши, мађарска клизачица на леду и тренер 10. октобар — Нора Робертс, америчка књижевница 16. октобар — Милош Бојанић, српски певач 20. октобар — Том Пети, амерички музичар, музички продуцент и глумац (прем. 2017) 25. октобар — Крис Норман, енглески музичар, најпознатији као певач групе -{Smokie}- 31. октобар — Заха Хадид, британско-ирачка архитекткиња. (прем. 2016) Новембар 2. новембар — Љубомир Љубојевић, српски шахиста 7. новембар — Владислав Богићевић, српски фудбалер и фудбалски тренер 7. новембар — Линдси Данкан, шкотска глумица 15. новембар — Дејан Лучић, српски публициста и теоретичар завере 22. новембар — Стивен ван Зант, амерички музичар, музички продуцент, глумац и активиста 24. новембар — Злата Нуманагић, српска глумица 28. новембар — Борис Бизетић, српски музичар, песник, комичар и ТВ водитељ 28. новембар — Ед Харис, амерички глумац, продуцент, редитељ и сценариста Децембар 10. децембар — Мирослав Илић, српски певач 14. децембар — Вики Мишел, енглеска глумица и продуценткиња 14. децембар — Миле Новковић, српски фудбалер 20. децембар — Артуро Маркез, мексички композитор 22. децембар — Зијах Соколовић, босанскохерцеговачки глумац и редитељ 23. децембар — Висенте дел Боске, шпански фудбалер и фудбалски тренер 24. децембар — Милутин Јевђенијевић, српски епизодни глумац Непознат датум Живојин Андрејић, српски историчар Смрти Јануар 21. јануар — Џорџ Орвел, енглески књижевник Фебруар 3. фебруар — Карл Сајц, аустријски политичар 13. фебруар — Рафаел Сабатини, италијански књижевник Март 11. март — Хајнрих Ман, немачки књижевник 19. март — Едгар Рајс Бароуз, амерички књижевник 30. март — Леон Блум, француски политичар Април 8. април — Вацлав Нижински, руски балетан Мај 7. мај — Гаврило Дожић, патријарх српски 24. мај — Арчибалд Вејвел, британски фелдмаршал Август 2. новембар — Џорџ Бернард Шо, ирски књижевник Децембар 31. децембар — Карл Ренер, аустријски политичар и први канцелар те земље. Нобелове награде Физика — Сесил Френк Пауел Хемија — Ото Паул Херман Дилс и Курт Алдер Медицина — Едвард Калвин Кендал, Тадеус Рајхштајн и Филип Шоволтер Хенч Књижевност — Бертранд Расел Мир — Ралф Банч Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1950-е 41950


Ауто Mazda MX-6 | carconf.info Сериja: изаберите Купе (2 генерација 1992-1995) каталог > Mazda > MX-6 Ауто Mazda MX-6 1992-1995 година 116-167 hp Капацитет мотора 1991-2496 cm3 Снага мотора 116-167 hp Максимални обртни момент 173-221 N*m Окрети највеће снаги 5500-5600 RPM Пречник цилиндра 83-84.5 mm Ход клипа 74.2-92 mm Дужина 4615 mm Капацитет пртљажника најмањи/највећи 404-404 литар Пуна Маса 1510-1595 kg Дозволена маса 3010-3095 kg Убрзање до 100 км/ч 8.5-10.4 sec Потрошња горива у мешовитом циклусу за 100 км 8-9.8 литар Купе (2 генерација 1992-1995)


source: wikipedia

text: 31. мај (31.5.) је 151. дан године по грегоријанском календару (152. у преступној години). До краја године има још 214 дана. Догађаји 1793 — Хапшењем жирондинаца у Француској је почела владавина јакобинског терора. 1809 — Османлијска војска је поразила српске устанике у бици на Чегру, а војвода Стеван Синђелић је дигао у ваздух складиште барута. 1859 — Почео је да ради велики сат Биг Бен на кули британског парламента у Лондону. 1889 — Преко 2.000 особа је погинуло након што је попустила брана на реци Литл Кономо и пропустила зид воде висок 18 метара на градић Џонстаун. 1902 — Миром у Веренигингу завршен је Бурски рат у којем су погинула 5.774 Британца и најмање 4.000 Бура. 1910 — Уједињењем британских колонија Натал, Трансвал и Рт добре наде, основана је Јужноафричка унија са статусом британског доминиона. 1916 — Одиграла се Битка код Јиланда, највећа је поморска битка у Првом светском рату. У историји поморских ратовања то је била највећа и последња поморска битка двеју великих површинских флота, вођена на релативно узаном бојишту бродском артиљеријом као главним оружјем. 1924 — Кина је признала СССР. 1931 — У Бахреину је пронађена нафта, прво налазиште петролеја у некој арапској земљи. 1938 — Први пут је приказан филм на телевизији. Био је то филм Повратак Скарлетне Видовчице, који је приказала америчка телевизијска кућа NBC. 1939 — Данска је с Немачком потписала пакт о ненападању. У априлу наредне године немачке трупе окупирале су Данску. 1961 — Јужна Африка је прогласила републику с председником Чарлсом Робертсом Свартом на челу и напустила Британски комонвелт. 1970 — У земљотресу јачине 7,9 Рихтерове скале у Перуу погинуло је више од 70.000, а 600.000 људи остало је без домова. Потпуно су разорени градови Јунгај, Хуарес и Чимботе. 1991 — У Лисабону је потписан мировни споразум о Анголи, којим је после готово 16 година окончан грађански рат. 1992 — У организацији Центра за антиратну акцију, одржане су у Београду демонстрације више десетина хиљада грађана, који су ношењем црног флора дугог 1.300 метара изразили своје саучешће са жртвама рата у Босни и Херцеговини. 1996 — Босански Хрват Дражен Ердемовић признао је пред Међународним судом за ратне злочине у Хагу да је учествовао у масовним погубљењима Бошњака у Сребреници. То је било прво признање кривице пред Хашким трибуналом. 1997 — Украјина и Русија потписале су споразум о стратешком партнерству. 2001 — Агент ФБИ-ја, ветеран Роберт Хансен, оптужен за шпијунажу, изјавио је да није крив. Америчка влада оптужила је Хансена да је 15 година преносио строго поверљиве информације Москви за суму од 1.400.000 долара и одређену количину дијаманата. 2003 — У граду Марфију у Северној Каролини ухапшен је Ерик Роберт Рудолф, осумњичен за постављање бомби на клиници за побачаје, у ноћном клубу за хомосексуалце, као и у Атланти, током Олимпијских игара 1996. године. 2004 — Слетањем на аеродром Шарл де Гол у Паризу, суперсонични авион „Конкорд“ француске компаније Ер Франс обавио је свој последњи лет. Четири таква авиона биће изложена у музејима у Француској, а пети на том париском аеродрому. 2011 — Ратко Младић изручен Хашком трибуналу за злочине на простору бивше Југославије. 2012 — Томислав Николић инаугурисан за председника Србије. 2017 — Александар Вучић инаугурисан за председника Србије. Рођења 1773 — Лудвиг Тик, немачки књижевник и преводилац. (прем. 1853) 1819 — Волт Витман, амерички песник, есејиста и новинар. (прем. 1892) 1908 — Дон Амичи, амерички глумац и комичар. (прем. 1993) 1924 — Ида Прести, француска гитаристкиња класичне музике. (прем. 1967) 1929 — Љуба Тадић, српски глумац. (прем. 2005) 1930 — Клинт Иствуд, амерички глумац, редитељ, продуцент, музичар и политичар. 1931 — Џон Роберт Шрифер, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (1972). (прем. 2019) 1934 — Рада Ђуричин, српска глумица. 1940 — Јован Јовановић, српски редитељ, сценариста, монтажер и теоретичар филма (прем. 2022) 1945 — Рајнер Вернер Фасбиндер, немачки редитељ,сценариста и глумац (прем. 1982) 1948 — Џон Бонам, енглески музичар, најпознатији као бубњар групе -{Led Zeppelin}-. (прем. 1980) 1949 — Том Беренџер, амерички глумац. 1955 — Томи Емануел, аустралијски музичар, најпознатији као гитариста. 1961 — Леа Томпсон, америчка глумица, редитељка и продуценткиња. 1963 — Џон Бери, амерички панк музичар, суоснивач групе -{Beastie Boys}-. (прем. 2016) 1963 — Виктор Орбан, мађарски политичар, 56. премијер Мађарске. 1965 — Брук Шилдс, америчка глумица и модел. 1967 — Жељко Митровић, српски музичар и бизнисмен, власник Пинк медија групе. 1968 — Александар Маџар, српски пијаниста. 1969 — Симоне Пјаниђани, италијански кошаркашки тренер. 1970 — Паоло Сорентино, италијански редитељ, сценариста и књижевник. 1972 — Никола Лончар, српско-шпански кошаркаш. 1974 — Југослав Васовић, српски ватерполиста. 1976 — Колин Фарел, ирски глумац. 1984 — Нејт Робинсон, амерички кошаркаш. 1984 — Милорад Чавић, српски пливач. 1985 — Јан Вујукас, грчки кошаркаш. 1986 — Томас Фибел, француски фудбалер. 1988 — Џејмс Флоренс, амерички кошаркаш. 1989 — Немања Милуновић, српски фудбалер. 1989 — Марко Ројс, немачки фудбалер. 1990 — Кваме Вон, амерички кошаркаш. 1991 — Азилија Бенкс, америчка музичарка и глумица. 1992 — Џастин Макреј, амерички играч америчког фудбала. 1996 — Нормани, америчка певачица и плесачица. 2001 — Ига Свјонтек, пољска тенисерка. Смрти 455 — Петроније Максим, западноримски цар. (* отприлике 386) 1594 — Јакопо Тинторето, италијански сликар. (* 1518) 1740 — Фридрих Вилхелм I, пруски краљ. (* 1688) 1809 — Стеван Синђелић, српски војвода. (* 1770/1771) 1809 — Јозеф Хајдн, аустријски композитор. (* 1732) 1832 — Еварист Галоа је био француски математичар. (* 1811) 1853 — Владимир Татлин руски архитекта и сликар конструктивиста. (* 1885) 1854 — Ватрослав Лисински хрватски композитор. (* 1819) 1960 — Валтер Функ, немачки нацистички економиста, политичар и ратни злочинац. (* 1890) 1962 — Адолф Ајхман, шеф Гестапоа и немачки ратни злочинац. (* 1906) 1986 — Џејмс Рејнвотер, амерички физичар. 1996 — Тимоти Лири, амерички психолог и популарни писац. (* 1920) 1999 — Давор Дујмовић, глумац. (* 1969) 2000 — Петар Младенов, председник Бугарске. (* 1936) 2006 — Рејмонд Дејвис мл., амерички физичар и хемичар, добитник Нобелове награде за физику. (* 1914) Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан борбе против пушења Српска православна црква слави: Светог мученика Теодота са седам девојака мученица Свете мученике Петра, Дионисија, Андреја, Павла и Христину Свете мученике Ираклију, Павлина и Венедима


Опис слике Ивана Крамског Портрет хемичара Дмитрија Ивановича Менделејева - Слике - 2022 Крамски слика „Портрет хемичара Дмитрија Ивановича Менделејева“ један је од многих портрета у уметниковом раду, посвећених познатим личностима руске културе. Генерално, ако говоримо о овој традицији, хтео бих да приметим да скоро сва Крамскојева дела из овог циклуса „показују кроз“ једно заједничко осећање, наиме, подвучена љубав и велико поштовање људи које је приказао на својим платнима. Међу њима је пронаћи заиста одбојан и негативан лик готово је немогуће. На слици видимо Дмитрија Михајловича Менделејева, заробљеног, очигледно, у тренутку дубоке мисли. Очи су му, на први поглед усмерене директно према гледаоцу, ипак лутале и испуњене су одређеном апстрактном мишљу, а његови прсти силом стисну комад оловке. Такође, сама слика великог научника направљена је управо на начин на који је Крамскои обично писао галерију истакнутих личности. Слика Менделејева блиска је иконопису; Чинило се да је сишао са икона Андреја Рублева или платна „мучеништва“ признатог шпанског каравагиста Јосе де Рибера. Слаба светлост и жути тонови „вођени очајом лудила“ који се изразито појављују у експозицији дају фигури Дмитрија Михајловича упечатљиву сличност са другом Крамском слика под називом „Портрет Достојевског“. Међутим, Менделејево „лудило“ је другачије од оног у Достојевског. Ово није лудост генија, која је разбила вентил егзистенцијалног принципа, већ спознаја извесних истина научника и непрестана потрага за јединственим, новим сазнањима. Фокус на слици премештен је на лице Менделејева, који се истиче као светла тачка на позадини тамних тонова. Оно чини упечатљив контраст с доминацијом досадних боја и тера гледаоца да верује да сада, секунда прије, на умирућем лицу генија пламти ватра увида. Уопште, вреди приметити да је и сам Менделеев био веома близак кругу луталица. Један је од истакнутих оснивача друштва, а 1878. године - овај је портрет насликан у исто време - у његовом стану су се непрестано одржавали састанци напредног уметничког фронта, којем је припадао и Крамскои. Дмитриј Михајлович окушао се у улози уметничког критичара: исте године је у часопису Петерсбург објавио свој чланак посвећен Куинџијевој месечевој ноћи на Дњепару. Букет цвијећа Састав лептира и птица Погледајте видео: Третьяковская галерея за 10 минут. Tretyakov Gallery within 10 minutes (Може 2022). Опис слике Вилијама Блејка "Набукодонозор" Опис скулптуре Францоиса Родина "Данаида" Опис совјетског плаката „Слава совјетској науци“ Опис слике Петра Кривоногова "Победа" Опис Рафаелове слике "Донна Велата" Опис слике Пиерре Аугусте Реноира "Мртва природа са вазом са великим цвећем" Опис слике Рафаела Сантија „Маријина крунидба“ Опис слике Бориса Кустодијева "Портрет Кустодијева" Опис слике Виктора Васнетсова "Војни телеграм" Опис слике Михаила Врубела "Портрет сина" Опис слике Кузма Петров-Водкин "Пролеће" Copyright 2022 \_ Опис слике Ивана Крамског Портрет хемичара Дмитрија Ивановича Менделејева...


Quote: Помаже и те како. Само треба деловати из врха и преко свих информационих средстава. Сетите се како је у Немачкој било пре доласка Хитлера. Слична ситуација као и код нас данас ( да те цитирам : "материјализам, глад, беснила, некултуре, перверзије, испирање мозгова,..."). Међутим чврсто постављање новог система вредности је за кратко време донело резултате. Телевизија, Радио - културне, историјске емисије, националистичка музика, итд. Новине - обавезно образовне поред информативних. Гомила социјалних и радних удружења. Промоција анти-материјализма, породица, борба против свих врста неприродности (настраности), итд. сигурно би дала резултате. Лако се да удахнути нови дух и снага нацији, када врх то жели. Јак социјализам са још јачом комбинацијом национализма је једино решење које може спасити наш народ у овим временима. Quote: Срби 4000 нису ни Јапанци ни Немци, слажем се. Јапанци и Немци имају израженију колективну свест него ми. Ми смо више индивидуалисти. Постоји доста антрополошких објашњења због чега је то тако, али нећу сад да улазим у ту тематику. Рећићу само да друштво са израженом индивидуалношћу мора да има једног и неприкословеног вођу, иначе долази до хаоса. Само једна струја треба да постоји, односно једна група људи да влада. Једино тако идивидуалистичко друштво може ићи напред. Никакве партократије, демократије неће донети ништа добро друштву какво је наше. То је стара теорије, а видићете да је тако и у пракси. Наш народ, у врхунцу снаге био је једино онда кад је имао једног вођу (средњовековна Србија, Деспотовине, Обреновић, па и Тито). Чим је уређење било такво да је егзистирало више струја сличне снаге, долазило се до пада - распад средњовековне Србије (Алтомановић, Твртко, Хребрељановић, Балше, Мрњавчевићи = пропаст кад се додају и Турци), времена Карађорђевића (прва "демократија", касније се појављују и нове струје у облику других народа - Хрвата, Словенаца, па и Босанаца), Југославија са више струја, а ко слабије познаје историју нека погледа данашњу ситуацију, која је одличан пример за ово што причам.


text: 1981. је била проста година. Догађаји Јануар 1. јануар — Грчка је постала чланица Европске заједнице. 20. јануар — Роналд Реган инаугурисан за 40. председника САД. Март 11. март — Под паролом „Косово република“ у Приштини избиле студентске демонстрације косметских Албанаца, које су у наредним недељама захватиле цео Космет. 30. март — Џон Хинкл млађи је покушао да убије председника САД Роналда Регана, који је прошао са лакшим повредама. Април Мај 13. мај — На Тргу Светог Петра у Риму атентатор Мехмет Али Агџа је ранио папу Јована Павла II. 15. мај — Сергеј Крајгер изабран за председника Председништва СФРЈ. 24. мај — Председник Еквадора Хаиме Ролдос Агилера и седам људи погинуло када је у авиону експлодирала подметнута бомба. Јун 5. јун — Центар за контролу болести је забележио групу случајева пнеумоцистне пнеумоније међу хомосексуалцима у Лос Анђелесу, што су били први забележени случајеви сиде. 6. јун — У најтежој несрећи у историји железнице погинуло најмање 800 људи кад је седам вагона претрпаног путничког воза исклизнуло из шина и пало у реку Коси у држави Бихар у Индији. 7. јун — Израелски авиони разорили ирачки нуклеарни реактор "Осирак" близу Багдада. Јул 17. јул — 114 особа је погинуло, а више од 200 је повређено због пада висеће стазе у хотелу Хајат риџенси у Канзас Ситију. Август 12. август — -{IBM}- је пустио у продају -{IBM Personal Computer}-, први у низу IBM-компатибилних личних рачунара. 19. август — Два америчка F-14 су оборила два либијска авиона Су-22 док је Америчка морнарица вршила војне вежбе у заливу Сидра. Септембар 10. септембар — Слика „Герника” Пабла Пикаса враћена је у Шпанију. 27. септембар — Отмица ЈАТ-овог авиона на линији Титоград—Београд; путници и чланови посаде су успели да се ослободе. Октобар 6. октобар — У атентату је убијен Египатски председник Анвар ел Садат. 27. октобар — Совјетска подморница С-363 се насукала у шведским територијалним водама. Новембар Децембар 13. децембар — Генерал Војћех Јарузелски завео ратно стање у Пољској, забрањен рад независног синдиката „Солидарност”, а на хиљаде синдикалних активиста притворено. 14. децембар — Кнесет је проширио израелске законе, надлежности и управу на Голанску висораван, чиме је фактички анектирао територију коју је освојио од Сирије у рату 1967. 31. децембар — У војном удару који је предводио поручник ваздухопловства Џери Ролингс у Гани оборена цивилна влада Хиле Лимана. Рођења Јануар 2. јануар — Макси Родригез, аргентински фудбалер 2. јануар — Кирк Хајнрик, амерички кошаркаш 5. јануар — Дедмаус, канадски музичар, ди-џеј и продуцент 5. јануар — Никола Трајковић, српски фудбалер 11. јануар — Бењамин Ауер, немачки фудбалер 14. јануар — Јадранка Ђокић, хрватска глумица 17. јануар — Велимир Радиновић, српско-канадски кошаркаш 18. јануар — Оливје Рокус, белгијски тенисер 19. јануар — Крис Ворен, америчко-панамски кошаркаш 19. јануар — Флоран Пјетрус, француски кошаркаш 20. јануар — Ђорђе Јокић, српски фудбалер 20. јануар — Џејсон Ричардсон, амерички кошаркаш 20. јануар — Овен Харгривс, енглески фудбалер 21. јануар — Иван Ергић, српски фудбалер 24. јануар — Кари Кун, америчка глумица 25. јануар — Алиша Киз, америчка музичарка и музичка продуценткиња 25. јануар — Тоше Проески, македонски музичар († 2007) 28. јануар — Елајџа Вуд, амерички глумац и продуцент 30. јануар — Димитар Бербатов, бугарски фудбалер 30. јануар — Питер Крауч, енглески фудбалер 31. јануар — Џастин Тимберлејк, амерички музичар, музички продуцент и плесач Фебруар 4. фебруар — Џејсон Капоно, амерички кошаркаш 9. фебруар — Том Хидлстон, енглески глумац, продуцент и музичар 10. фебруар — Наташа Сен-Пјер, канадска певачица 10. фебруар — Џулијус Џенкинс, амерички кошаркаш 11. фебруар — Кели Роуланд, америчка музичарка и глумица 15. фебруар — Славољуб Ђорђевић, српски фудбалер 17. фебруар — Џозеф Гордон-Левит, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент. 17. фебруар — Парис Хилтон, америчка глумица, модел, дизајнер, музичар; наследница Хилтон хотелског ланца 18. фебруар — Андреј Кириленко, руски кошаркаш 19. фебруар — Бет Дито, америчка музичарка 20. фебруар — Тони Хиберт, енглески фудбалер 23. фебруар — Гарет Бари, енглески фудбалер 24. фебруар — Лејтон Хјуит, аустралијски тенисер Март 2. март — Брајс Далас Хауард, америчка глумица, сценаристкиња и редитељка 9. март — Ники Блонд, мађарска порнографска глумица 10. март — Самјуел Ето, камерунски фудбалер 12. март — Катарина Среботник, словеначка тенисерка 13. март — Миланко Рашковић, српски фудбалер 17. март — Кајл Корвер, амерички кошаркаш 18. март — Фабијан Канчелара, швајцарски бициклиста 18. март — -{LP}-, америчка музичарка 19. март — Коло Туре, фудбалер из Обале Слоноваче 28. март — Јелена Јевремовић, српска певачица 28. март — Џулија Стајлс, америчка глумица 28. март — Славко Стефановић, српски кошаркаш Април 2. април — Бетани Џој Ленц, америчка глумица и музичарка 2. април — Антонис Фоцис, грчки кошаркаш 4. април — Сашо Ожболт, словеначки кошаркаш 5. април — Том Рајли, енглески глумац, режисер и продуцент 9. април — Серхи Видал, шпански кошаркаш 11. април — Алесандра Амброзио, бразилски модел и глумица 13. април — Симон Гројл, немачки тенисер 18. април — Максим Иглињски, казахстански бициклиста 18. април — Милан Јовановић, српски фудбалер 19. април — Хејден Кристенсен, канадски глумац и продуцент 19. април — Каталина Сандино Морено, колумбијска глумица 20. април — Миљан Павковић, српски кошаркаш 23. април — Сека Алексић, турбо фолк певачица 23. април — Јелена Вељача, хрватска глумица, продуценткиња, сценаристкиња и колумнисткиња. 24. април — Тејлор Дент, амерички тенисер 25. април — Фелипе Маса, бразилски аутомобилиста, возач Формуле 1 25. април — Честер Мејсон, амерички кошаркаш 25. април — Ања Персон, шведска алпска скијашица 27. април — Сенди Мелинг, немачка певачица и глумица, најпознатија као чланица групе -{No Angels}- 28. април — Џесика Алба, америчка глумица 30. април — Кунал Најар, британско-индијски глумац 30. април — Џон О’Шеј, ирски фудбалер Мај 1. мај — Александар Глеб, белоруски фудбалер 2. мај — Тијаго Мендеш, португалски фудбалер 4. мај — Ерик Ђемба-Ђемба, камерунски фудбалер 5. мај — Крејг Дејвид, енглески музичар, ди-џеј и музички продуцент 8. мај — Стивен Амел, канадски глумац 8. мај — Срђан Радоњић, црногорски фудбалер 8. мај — Андреа Барзаљи, италијански фудбалер 12. мај — Рами Малек, амерички глумац 13. мај — Сани Леоне, канадска порнографска глумица 15. мај — Патрис Евра, француски фудбалер 16. мај — Рикардо Кошта, португалски фудбалер 16. мај — Џозеф Морган, енглески глумац, редитељ, сценариста и продуцент 17. мај — Владан Грујић, босанскохерцеговачки фудбалер 17. мај — Дру Николас, амерички кошаркаш 19. мај — Сани Бечирович, словеначки кошаркаш 20. мај — Икер Касиљас, шпански фудбалски голман 21. мај — Жарко Чабаркапа, црногорски кошаркаш 22. мај — Јирген Мелцер, аустријски тенисер 24. мај — Кенан Бајрамовић, босанскохерцеговачки кошаркаш 29. мај — Андреј Аршавин, руски фудбалер 30. мај — Девендра Банхарт, венецуеланско-амерички музичар и визуелни уметник Јун 1. јун — Бренди Карлајл, америчка музичарка и музичка продуценткиња 2. јун — Николај Давиденко, руски тенисер 7. јун — Ана Курњикова, руска тенисерка и модел 8. јун — Данијеле Сантарели, италијански одбојкашки тренер 9. јун — Натали Портман, израелско-америчка глумица 11. јун — Владимир Тица, српски кошаркаш 12. јун — Адријана Лима, бразилски модел 13. јун — Крис Еванс, амерички глумац 16. јун — Бенјамин Бекер, немачки тенисер 25. јун — Јан Хендрик Јагла, немачки кошаркаш 28. јун — Мара Сантанђело, италијанска тенисерка 29. јун — Џо Џонсон, амерички кошаркаш Јул 2. јул — Владимир Дишљенковић, српски фудбалски голман 2. јул — Софија Јуричан, српска глумица 6. јул — Јелена Костанић Тошић, хрватска тенисерка 7. јул — Омар Набер, словеначки певач 8. јул — Анастасија Мискина, руска тенисерка 12. јул — Бојана Новаковић, српско-аустралијска глумица 12. јул — Растко Стојковић, српски рукометаш 13. јул — Мирослав Раичевић, српски кошаркаш 14. јул — Халид ел Такер, фудбалер из Саудијске Арабије 16. јул — Зак Рандолф, амерички кошаркаш 21. јул — Хоакин Санчез, шпански фудбалер 21. јул — Палома Фејт, енглеска музичарка и глумица 21. јул — Виктор Ханеску, румунски тенисер 22. јул — Игор Матић, српски фудбалер 23. јул — Јарко Нијеминен, фински тенисер 24. јул — Самер Глау, америчка глумица 26. јул — Маикон, бразилски фудбалер 29. јул — Фернандо Алонсо, шпански аутомобилиста, возач Формуле 1 30. јул — Лиса Голдстин, америчка глумица Август 4. август — Меган Маркл, америчка глумица 4. август — Абигејл Спенсер, америчка глумица 8. август — Ванеса Амороси, аустралијска музичарка 8. август — Мирјана Повић, српска астрофизичарка и хуманитарна радница 8. август — Роџер Федерер, швајцарски тенисер 10. август — Малек Муат, фудбалер из Саудијске Арабије 12. август — Џибрил Сисе, француски фудбалер 20. август — Бен Барнс, енглески глумац и певач 21. август — Слобода Мићаловић, српска глумица 23. август — Еуфрат, српски репер 24. август — Чед Мајкл Мари, амерички глумац и модел 25. август — Рејчел Билсон, америчка глумица 26. август — Андреас Глинијадакис, грчки кошаркаш 29. август — Саша Братић, српски кошаркаш 29. август — Димитрије Војнов, српски драматург, сценариста, глумац и филмски критичар Септембар 1. септембар — Ендру Визнески, амерички кошаркаш 4. септембар — Бијонсе, америчка музичарка, глумица и плесачица 5. септембар — Филипо Воландри, италијански тенисер 5. септембар — Данијел Морено, шпански бициклиста 12. септембар — Џерел Блесингејм, амерички кошаркаш 12. септембар — Џенифер Хадсон, америчка глумица и певачица 16. септембар — Алексис Бледел, америчка глумица и модел 20. септембар — Фелисијано Лопез, шпански тенисер 26. септембар — Серена Вилијамс, америчка тенисерка 26. септембар — Аледин Јахиа, туниски фудбалер 26. септембар — Марина Маљковић, српска кошаркашка тренеркиња 26. септембар — Кристина Милијан, америчка глумица и музичарка 28. септембар — Хосе Мануел Калдерон, шпански кошаркаш 28. септембар — Марјан Марковић, српски фудбалер Октобар 1. октобар — Жулио Баптиста, бразилски фудбалер 3. октобар — Златан Ибрахимовић, шведски фудбалер 3. октобар — Андреас Исаксон, шведски фудбалер 7. октобар — Ана Франић, српска глумица 7. октобар — Џелена Џенсен, америчка порнографска глумица и модел 12. октобар — Диор Фишер, америчко-израелски кошаркаш 12. октобар — Сајси Ем-Си, српска хип-хоп музичарка 15. октобар — Јелена Дементјева, руска тенисерка 15. октобар — Кејша Кол, америчка музичарка, музичка продуценткиња и глумица 17. октобар — Иван Ивановић Ђус, српски хип хоп музичар 19. октобар — Хејки Ковалајнен, фински аутомобилиста, возач Формуле 1 20. октобар — Димитриос Пападопулос, грчки фудбалер 21. октобар — Немања Видић, српски фудбалер 24. октобар — Кристофер Букер, амерички кошаркаш 28. октобар — Милан Барош, чешки фудбалер 29. октобар — Руслан Ротан, украјински фудбалер и фудбалски тренер 30. октобар — Морис Бејли, америчко-јамајкански кошаркаш 30. октобар — Иванка Трамп, амерички модел, ћерка Доналда Трампа Новембар 1. новембар — Тијана Богићевић, српска певачица 2. новембар — Кетрин Изабел, канадска глумица 2. новембар — Татјана Тотмјанина, руска клизачица 3. новембар — Давиде Торосантучи, италијански бициклиста 8. новембар — Џо Кол, енглески фудбалер 11. новембар — Јадранка Барјактаровић, црногорско-српска певачица 16. новембар — Кејт Милер Хајтке, аустралијска музичарка и глумица 17. новембар — Небојша Јоксимовић, словеначки кошаркаш 18. новембар — Алисон Толман, америчка глумица 19. новембар — Маркус Бенкс, амерички кошаркаш 20. новембар — Карлос Бузер, амерички кошаркаш 20. новембар — Андреа Рајзборо, енглеска глумица 21. новембар — Милош Королија, српски ватерполиста 24. новембар — Вуле Авдаловић, српски кошаркаш 25. новембар — Шаби Алонсо, шпански фудбалер 26. новембар — Наташа Бедингфилд, енглеска музичарка 27. новембар — Бруно Алвес, португалски фудбалер 27. новембар — Наташа Јањић, хрватска глумица 27. новембар — Бранко Јоровић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер Децембар 1. децембар — Никола Манојловић, српски рукометаш 2. децембар — Лезли-Ен Брант, јужноафричка глумица 2. децембар — Данијел Прањић, хрватски фудбалер 2. децембар — Бритни Спирс, америчка музичарка, плесачица и глумица 3. децембар — Давид Виља, шпански фудбалер 4. децембар — Матија Квасина, хрватски бициклиста 6. децембар — Федерико Балцарети, италијански фудбалер 9. децембар — Марди Фиш, амерички тенисер 11. децембар — Ники Бенз, канадска порнографска глумица 11. децембар — Хавијер Савиола, аргентински фудбалер 13. децембар — Ејми Ли, америчка музичарка, најпознатија као суоснивачица и певачица групе -{Evanescence}- 15. децембар — Милош Бајалица, српски фудбалер 15. децембар — Мишел Докери, енглеска глумица 15. децембар — Паоло Лоренци, италијански тенисер 15. децембар — Роман Пављученко, руски фудбалер 16. децембар — Кристен Ритер, америчка глумица, модел, музичарка и списатељица 18. децембар — Вујадин Суботић, црногорски кошаркаш 18. децембар — Нивес Целзијус, хрватска певачица, модел, глумица и књижевница 20. децембар — Жилијен Бенето, француски тенисер 22. децембар — Момир Илић, српски рукометаш 27. децембар — Емили де Равин, аустралијско-америчка глумица 28. децембар — Халид Буларуз, холандски фудбалер 28. децембар — Сијена Милер, енглеско-америчка глумица 28. децембар — Милутин Милошевић, српски глумац 31. децембар — Јана Милић Илић, српска глумица Смрти Јануар 5. јануар — Харолд Клејтон Јури, амерички физикални хемичар 19. јануар — Вукић Мићовић, српски хемичар (* 1896) Март 23. март — Клод Окинлек, британски фелдмаршал Април 8. април — Омар Бредли, амерички генерал Мај 11. мај — Боб Марли, јамајчански музичар (* 1945) 12. мај — Владимир Поповић, црногорски глумац 18. мај — Вилијам Саројан, амерички књижевник (* 1908) Јун 16. јул — Неда Спасојевић, српска глумица (* 1941) Август 10. август — Душан Попов, југословенско-британски обавештајни агент 10. август — Бранко Стојановић, народни херој и потпуковник ЈНА Септембар 1. септембар — Алберт Шпер, немачки нациста (* 1905) 28. септембар — Ксенија Атанасијевић, доктор филозофије (* 1894) Октобар 6. октобар — Анвар Садат, египатски политичар и председник (* 1918) 16. октобар — Моше Дајан, израелски војни вођа и политичар (* 1915) Новембар 22. новембар — Милан Кашанин, српски историчар уметности (* 1895) 26. новембар — Макс Еве, холандски шахиста и светски шампион у шаху (* 1901) Нобелове награде Физика — Николас Блумберген и Артур Леонард Шаулоу; Кај Мане Берје Сигбан Хемија — Кеничи Фукуи (福井謙) и Роалд Хофман Медицина — Роџер В. Спери, Дејвид Х. Хабл и Торстен Н. Висел Књижевност — Елијас Канети Мир — Канцеларија Високог комесаријата за избеглице Уједињених нација (УН) Економија — Џејмс Тобин (САД) 1980-е 81981


text: 25. јул (25.7.) је 206. дан године по грегоријанском календару (207. у преступној години). До краја године има још 159 дана. Догађаји 306 — Римска војска у Ебуракуму (данашњи Јорк) извикала за цара Константина I, сина преминулог Констанција I Хлора. 1261 — Алексије Стратигопул, царски војсковођа Михаила VIII Палеолога ушао у небрањени Константинопољ, чиме је престало да постоји Латинско царство. 1593 — Краљ Француске Анри IV, краљ Наваре пре доласка на француски престо 1589. и вођа француских протестаната, прешао у католицизам. 1712 — Војска швајцарских протестантских кантона у бици код Вилмергена потукла снаге католичких кантона, чиме су у Швајцарској окончани верски ратови. 1848 — Аустријанци у бици код Кустоце поразили снаге Сардинске краљевине, сузбивши први значајнији напор за уједињење италијанских територија у јединствену државу. 1878 — Прва кинеска дипломатска мисија у САД стигла у Вашингтон. 1893 — Званично је отворен Коринтски канал који спаја Коринтски залив и Егејско море. 1898 — Завршен шаховски турнир у Бечу победом Зигберта Тараша. 1898 — Војска САД у шпанско-америчком рату окупирала Порторико, који је Париским мировним уговором исте године уступљен САД. Истог дана 1953. добио статус придружене државе САД. 1907 — Јапан прогласио протекторат над Корејом с правом контроле владе те земље. 1909 — Француски пилот Луј Блерио први авионом прелетео Ламанш. Раздаљину од 40 километара од Лебарака, код Калеа, до Довера прелетео за 37 минута. 1917 — Холанђанка Мата Хари је осуђена на смрт под оптужбом да је шпијунирала за Немце током Првог светског рата. 1934 — Нацисти у Бечу убили канцелара Аустрије Енгелберта Долфуса. 1943 — Италијански диктатор Бенито Мусолини приморан, после седнице Великог фашистичког већа, да поднесе оставку. Краљ Виторио Емануеле III за премијера именовао маршала Пјетра Бадоља. 1952 — Ступио на снагу уговор о Европској заједници за угаљ и челик, што је била прва фаза стварања Европске уније. 1956 — У судару италијанског и шведског брода "Андреа Дорија" и " Стокхолм" испред обале САД у Атлантском океану погинуле 52 особе. 1957 — Тунис је постао република, а за првог председника је изабран Хабиб Бургиба. 1963 — СССР, САД и Уједињено Краљевство закључили уговор о забрани нуклеарних проба у ваздуху, под водом и у космосу. 1968 — Папа Павле VI забранио верницима Римокатоличке цркве све вештачке методе спречавања зачећа. 1982 — Вођа Палестинске ослободилачке организације Јасер Арафат у Бејруту потписао декларацију којом је прихватио резолуције Уједињених нација о постојању државе Израел. 1990 — Сабор СР Хрватске усвојио амандмане (LXIV-LXXV) на Устав СР Хрватске, по којима се из назива те југословенске федералне јединице изоставља придев "Социјалистичка", тако да је званични назив од тада гласио само: Република Хрватска. Одржан српски народни сабор у Србу, на коме је усвојена Декларација о суверености и аутономији српског народа, а такође је основано и Српско национално вијеће. 1991 — Совјетски председник Михаил Горбачов предложио лидерима Комунистичке партије Совјетског Савеза нову платформу у којој изградња комунизма више није основни циљ и позвао их да одбаце застареле идеолошке догме. 1992 — Италијанска влада послала 7.000 војника на Сицилију, у настојању да разбије мафију. 1994 — Израел и Јордан у Вашингтону потписали декларацију којом је окончано ратно стање између две државе. 1995 — Међународни суд за ратне злочине на простору СФРЈ у Хагу подигао оптужнице против Радована Караџића, Ратка Младића, Милана Мартића и још 21 особе, углавном команданата и стражара затвореничких логора у Босни. Председник Републике Српске Радован Караџић и генерал Ратко Младић оптужени за геноцид, ратне злочине и злочине против човечности. 2000 — Суперсонични авион "конкорд" компаније Ер Франс срушио се близу Париза непосредно по полетању, при чему је погинуло 109 путника и чланова посаде и четири особе на земљи. 2001 — Генерал Хрватске војске Рахим Адеми, оптужен за злочине над Србима 1993. у Медачком џепу, код Госпића, у Хрватској, предао се Хашком трибуналу. На основу одлуке Судског већа 20. фебруара 2002. Адеми пуштен на слободу до почетка суђења. 2002 — Председник Русије Владимир Путин потписао закон којим се Русима дозвољава да продају и изнајмљују земљишне поседе, први пут од 1917. 2011 — Специјалне јединице Косовске полицијске службе, Росу, започеле заузимање административних пунктова Јариње и Брњак на северу Косова. Као одговор на акције власти у Приштини, локални Срби су започели блокаду најважнијих путних праваца. Рођења 1848 — Артур Џејмс Балфор, британски политичар, премијер Уједињеног Краљевства (1902—1905). (прем. 1930) 1895 — Гаврило Принцип, члан тајне организације Млада Босна. (прем. 1918) 1905 — Елијас Канети, бугарски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност (1981). (прем. 1994) 1920 — Розалинд Френклин, енглеска биофизичарка и кристалографкиња. (прем. 1958) 1933 — Ранко Борозан, југословенски и српски фудбалер. (прем. 2020) 1941 — Тимоти Џон Бајфорд, енглеско-српски редитељ, сценариста, преводилац и глумац. (прем. 2014) 1946 — Љупка Димитровска, југословенска певачица. (прем. 2016) 1947 — Зоран Миљковић, југословенски и српски глумац. (прем. 2020) 1967 — Мет Лебланк, амерички глумац. 1974 — Адријана Јанић, америчка глумица и ТВ водитељка. 1982 — Марко Бркић, српски кошаркаш. 1982 — Бред Ренфро, амерички глумац. (прем. 2008) 1983 — Ненад Крстић, српски кошаркаш. 1984 — Лукас Маврокефалидис, грчки кошаркаш. 1985 — Шантел Вансантен, америчка глумица и модел. 1985 — Џејмс Лаферти, амерички глумац, редитељ и продуцент. 1986 — Хулк, бразилски фудбалер. 1987 — Еран Захави, израелски фудбалер. 1988 — Иван Обрадовић, српски фудбалер. 1988 — Уго Филипе Оливеира, португалски фудбалер. 1988 — Паулињо, бразилски фудбалер. 1989 — Бредли Вонамејкер, амерички кошаркаш. 1989 — Стефан Петрушић, српски певач. 1991 — Брендон Дејвис, амерички кошаркаш. 1991 — Ђорђе Стојковић, српски глумац. 1994 — Бианка Буша, српска одбојкашица. 1994 — Наталија Костић, српска тенисерка. 1995 — Карло Жганец, хрватски кошаркаш. 2000 — Мег Донели, америчка глумица. Смрти 306 — Констанције I Хлор, римски цар. (рођ. отприлике 250) 1834 — Семјуел Тејлор Колриџ, енглески песник. (рођ. 1772) 1843 — Чарлс Мекинтош, шкотски хемичар. (рођ. 1766) 1878 — Милица Стојадиновић Српкиња, српска песникиња. (рођ. 1828) 1934 — Енгелберт Долфус, аустријски канцелар. (рођ. 1892) 1986 — Винсент Минели, амерички филмски режисер италијанског порекла. (рођ. 1903) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свети мученици Прокло и Иларије Икона Пресвете Богородице Тројеручице


Додавач 1 успешно ремонтован Овај ремонт има посебан значај, јер њиме се повећава капацитет одлагања, а у случају непредвиђеног застоја на једној од две производне линије, добија сигурност у раду на транспорту јаловине РБМ.- У Руднику бакра Мајданпек успешно је приведен крају ремонт чланкастог додавача број 1 на Фази 1. Тиме је, практично, отклоњено уско грло у производњи, односно ...


Те партије типа BNP , Хајдера или Ле Пена нису НС него мање- више десне партије које имају и конзервативне елементе и неке нове тренутке типа борбе против илигалне миграције или заштите европске традиције.Значи да они осећају нешто , да схватају да са старим концептом деснице пуно тога није у реду,али у процесу промена још нису стигли до неко нове тачке ,него су и даље препуни политичког конзервативизма. На сличном су путу били наши радикали након сусрета Шешеља са Ле Пеном ,када је Шешељ почео да убацује неке пан-европске елементе , па критику Израела и сл. Нажалост није био личност да промене доведе до краја и да СРС претвори у неку српску верзију аустриске Партије слободе.Након његовог одласка у Хаг и то што је постигнуто је занемарено , јер је његов наследник Тома Николић исувише ограничен да би схватио неке шире перспективе.Можда би неко ново руководство и могло нешто да учини, али то је ствар будућности. Међутим чак и ако доживе потпуно трансформацију у правцу одбацивања локалног национал-шовинизма и циганофолије и прихватања пан-европских погледа, СРС би само направила помак у правцу изградње новог типа национализма, а не у правцу мењања идеолошкоог опредељења које остаје десно. Све ове партије од ле Пена до Хајдера заштитници су Система. Они су против миграције јер сматрају да она руши традиционалне вредности њихових друштава. Додуше њихова критика Јевреја и Израела приближава их највише неком револуционарном погледу,али и ту се задржавају само на неким површним ефектима не улазећи дубље у феномен Израела и светског Јеврејства, а самим тиме и потребе за радикалним мењањем(рушењем) Система. Ове десне партије почеле су да се повезивају са НС -ом након њихових делимичних успеха 2002-2003 ,фактички преузимајући панични речник ционистичких медијума који су их етикетирали као фашисте ,рассте и нацисте у својој мржњи према сваком аутентичном изражавању европске политике долазило оно са деснице или левице. На исти начин нападали су и француског левичара Гаурудиј јер се усудио да критикује Јевреје.И он је био фашиста , а човек је читавог живота комуниста.:D Ми онда прихватамо тај речник и проглашавамо десне партије НС странкама. То вам је исто као да прихватите речник Б92 који радикале ословљају фашистима и да их прогласимо фашистичком или НС странком ,а они политички гледано нису ни једно ни друго. Ја се пуно не бих заносио овим странкама.Шта више неке су маргиналне и у својим земљама ,нису чак ни делови парламента.Ако им је и дошло њихових 5 минута као резултат претварања Европе у друштво "Трећег света" - не значи да ће тако и остати. Они данас користе проблем страних радника .Шта ћемо ако се сутра појави неки други проблем, овог пута везан са традицјом.Ако папа почне са постављањем црнаца бискупа по Европи,ако крене са кампањом којом благосиља мултирасне везе ? Који би био њихов став ? Вероватно би се поделили на две фракције ,једни би ћутали да се не замере папи,а други би полако напуштали стара уверења и прихватали нова. И шта мислите каква би била та нова уверења , након што би напустили стара ? ;) Зато и кажем да су ове странке нашли период погодан за њихову делатност.Сутра са променом политичких услова, промениће се и природа њиховог деловања, управо због неспособности њихове иделогије за флексибилнију трансформацију. Иначе ево једне странке која има исто НС елементе, а и далеко је више утицајнија него све ове горе набројане : http://www.una-unso.org/av/index.asp


Хоће ли планета остати жива? За 40 година биолошки ресурси Земље смањили су се скоро за трећину. Еколошки траг који остављамо на планети одређује се порастом броја становника и суперпотрошњом. По прогнозама до 2050. године становништво ће достићи 9-10 милијарди људи. Што се тиче потрошње природних ресурса, према реферату, од 1966. године она се удвостручила. Данас користимо еквавилент једне и по планете за одржавање своје делатности, истиче директор Светског фонда дивље природе Русије, академик Игор Честин. Премашујемо способност планете да ову делат 10a0 085;ост компензује. 1998. године индекс живе планете се смањио за 30%. Другим речима, еколошки траг је премашио могућности биосфере да компензује нашу животну делатност, тачније да производи обновиве природне ресурсе које трошимо и да абсорбује оно загађење које производимо. Ова способност планете била је премашена за 30%. Сада је она премашена за 50%. Глобална ситуација се не развија на најповољнији начин. Главни корисник и загађивач светског екосистема су САД. Када би читав свет користио природне ресурсе у таквим размерама у којим их користе Американци, за подржавање еколошког баланса било би потребно 5 планета упоредивих са Земљом. Што се тиче расипничког коришћења ресурса по глави становника, овде прво место држ 3ff9 и Катар, иза њега следе Кувајт, УАЕ, Данска, а затим САД. Русија је на том списку на 33. месту. Осим тога, ми смо својеврсни еколошки донатор за Европу, подвлачи академик Честин. Способност природе европских земаља да компензује потрошњу ресурса и производњу отпада износи 2,24 стотих делова хектара по становнику европске земље, код нас 6,62. То значи да смо ми донатори. Тачније способност наше земље да абсорбује избацивање издувних гасова и производи обновиве биоресурсе један и по пут је већа од оног еколошког трага који просечни становник наше земље оставља на планети. Принцип једне планете који је формулисао Светски фонд дивље природе предлаже да се искористи природни капитал не излазећи ван оквира могућности Земље. Како би се то постигло, свет мора да промени структуру производње и потрошње, да се повуче од коришћења видова сировина који захтевају много енергије и ресурса, да смањи избацивање издувних гасова, да подржи целовитост екосистема. У суштини реферат Светског фонда дивље природе предлаже да се жива природа постави у центар економске политике, модела вођења бизниса, говори професор катедре за економију и коришћење природе Московског државног универзитета Сергеј Бобиљов. Поред покушаја новог мерења прогреса, то је покушај да се схвати шта је то нова економија. Сада постоје неке лепе речи – зелена економија, сви реферати УН и пројекти посвећени су зеленој економији. Сада је најважнији зелени раст. Човечанство покушава да схвати шта да ради, како да се развија како би се уклопио у могућности биосфере, мењајући економију. Представа о томе шта је то прогрес данас се мења. Димензија његове истинитости постаје еколошка компонента. Светски фонд дивље природе прозива владе земаља света да заједно одреде крус стабилног еколошког развоја. Ми можемо да смањимо наш траг, производећи више од њих количине ресурса и трошећи мање, ефикасније и разумније, уверен је Светски фонд дивље природе. То ће омогућити да се сачува живот на нашој планети. Извор: Голос России, фото: © Flickr.com/woodleywonderworks/cc-by Хоће ли планета оÑ?тати жива?


text: Турандот (), опера, -{dramma lirico}- у три чина (у пет сцена) Ђакома Пучинија (дует Калафа и Турандот из трећег чина и финале опере завршио Франко Алфано (-{Franco Alfano}-) (након композиторове смрти). Либрето Ђузепе Адами (-{Giuseppe Adami}-) према комедији Рената Симонија (-{Renato Simoni}-) Праизведба 26. април 1926, Милано у -{Teatro alla Scala}-. Ликови и улоге Принцеза Турандот (-{La Principessa Turandot}-) - сопран Цар Алтоум (-{L'Imperatore Altoum}-), Цар Кине, њен отац - тенор Тимур (-{Timur}-), свргнути татарски краљ - бас Незнани Принц - Калаф (-{Il Principe Ignoto - Calaf}-), његов син - тенор Лју (-{Liù}-), млада Тимурова слушкиња - сопран Пинг (-{Ping}-), царски канцелар - баритон Панг (-{Pang}-), царски коморник - тенор Понг (-{Pong}-), царски кувар - тенор Мандарин (-{Un Mandarino}-) - баритон Принц од Персије (-{Il Principe di Persia}-) - тенор Пу-Тин-Пао - џелат, његови пратиоци, царска стража, деца, мудраци, мандарини, великодостојници, осам мудраца, слушкиње Турандот, војници, заставници, музичари, визије покојних принчева, народ Место и време Забрањени град у Пекингу, у бајковито време (вероватно у рано доба династије Минг) Садржај -{I}- чин Испред зидина Забрањеног града. Сумрак је. Окупљени народ слуша проглас који чита Мандарин. Принцеза Турандот ће се удати само за оног просиоца, племенитог рода, који одговори на њене три загонетке. Ако не зна макар један одговор, глава ће му бити одсечена. Тако је прошао и најновији просац, млади принц од Персије и чим изађе млади месец, биће погубљен. Народ позива џелата да то што пре обави и у општој гужви пада један старац, којем млада девојка помаже да устане. Прилази им младић који у старцу препознаје свог оца, свргнутог татарског краља Тимура. Он је ослепљен и протеран, а робиња из палате, Лиу, сама се понудила да му помаже. Тимуров син, принц Калаф, пита робињу зашто то чини, а она му одговара да то чини јер се он, принц, једном давно у палати њој осмехнуо. Долази џелат са помоћницима и спрема се за погубљење. Народ жељно ишчекује излазак месеца. Али, када доведу младог несрећног принца од Персије, сви су очарани његовом младошћу и лепотом и моле принцезу да га поштеди. Калаф је проклиње због окрутности. Турандот се појављује на прозору и одлучним покретом наређује да се принц погуби. Пресуда је извршена и народ се повлачи. Калаф остаје задивљен принцезином лепотом. Он жели да дође до гонга у који ће ударити три пута, што је знак да жели да покуша да одговори на принцезине загонетке. У том тренутку пред њега излазе министри Пинг, Панг и Понг који покушавају да га зауставе и одговоре од те намере. Говоре му како је Турандот као и свака друга жена, са две ноге, две руке, уснама и очима, како на свету постоји стотине и хиљаде жена лепших од Турандот, али Калаф је неумољив. Чак ни појава духова погубљених младића и молбе његовог оца га не могу одвратити. Лиу га у дирљивој арији "Почуј ме, господару" преклиње да одустане. Калаф је ипак одлучан и упркос свему удара у гонг. -{II}- чин Сцена -{I}- Пинг, Панг и Понг се спремају за церемонију постављања загонетки и рачунају колико је већ принчева погубљено до сада. Са сетом се сећају својих имања у Хонану, Цијангу и Кјуу, која дуго нису посетили, јер се баве другим пословима по наређењу принцезе. Маштају о тренутку када ће се Турандот удати и када ће се у Кину вратити мир којег тако дуго нема. Одједном се зачују бубањ и трубе из Зеленог храма који означавају почетак церемоније. Они покуњено одлазе на, како верују, још једно погубљење. Сцена -{II}- Испред храма се окупио народ. Ту су и Калаф, Лиу и Тимур. Долази осам мудраца који носе свитке на којима су записани одговори загонетки. На крају се појављују Цар и принцеза Турандот, које народ поздравља величанственом песмом „Десет хиљада година да влада наш светли Цар”. Цар позива Калафа да одустане, јер обећање које је дао кћери тешко лежи на његовим плећима, жезло му је огрезло у крви и он не жели више да буде одговоран за смрти младића. Калаф је одлучан да буде испитан. Мандарин поново чита царски указ. Турандот иступа и својом првом аријом "У овом Царству" говори Калафу како је у давно време принцезу Лоу-Линг, њену рођаку, отео страни краљ и како је она као његова заробљеница умрла. Њен дух сада живи у Турандот и она се заклела да је ниједан мушкарац неће поседовати. Турандот такође одвраћа Калафа, говорећи да "постоје три загонетке, а само једна смрт". На то Калаф, уверен у себе и снагу своје љубави одговара да "постоје три загонетке, али је један ЖИВОТ!". Турандот затим редом поставља три загонетке, прва загонетка почиње аријом "Странче, слушај (питања)". Калаф на њих одговара тачно и сва три одговора потврђују мудраци. Одговори су Нада, Крв и Турандот. Народ је пресрећан, али је Турандот згранута. Она моли оца да је не да у руке странцу, али цар се држи своје заклетве. Калаф након такве принцезине реакције каже да је не жели на силу, већ страсно заљубљену. Он је одговорио на њена питања, а она и даље не зна његово име. Тада Калаф поставља загонетку Турандот: ако до зоре открије његово име, може га погубити, ако не, мора пристати да му буде жена. Она пристаје и цео двор се повлачи. -{III}- чин Сцена -{I}- Ноћ је. Пекингом гласници проносе указ којим под претњом смртне казне нико у Пекингу те ноћи не сме да спава, већ сви морају да се потруде да открију име незнаног принца. Калаф се у једној од најлепших оперских арија "Нико не спава" (како је наредила Турандот), подсмева принцези и говори јој како ће у зору, када сване нови дан, победити. Појављују се министри Пинг, Панг и Понг и нуде Калафу најпре сигуран пут из града, а након тога и сва блага која жели, девојке, да открије своје име или да побегне. Он све то одбија, али тада стража доводи Тимура и Лиу јер су раније били виђени са њим. Сви позивају Турандот, говорећи јој да њих двоје сигурно знају Калафово име. Она најпре наређује да муче Тимура како би открила тајну принчевог имена. Лиу тада говори како само она зна принчеву тајну, и моли да престану да муче Тимура. Калаф се тада уплаши да ће га Лиу одати, и веома се огрешује о њу, говорећи "робињо, не знаш ти ништа". Лиу тада понавља да само она зна Калафово име, и обраћајући се њему, уверава га да никад неће открити његову тајну. Турандот наређује да је муче, али Лиу остаје нема. Лиу издржава прве налете мучења, након чега је Турандот пита шта јој даје снагу да издржи, на шта Лиу одговара да је то нешто што принцеза не разуме, ЉУБАВ. Принцеза остаје зачуђена, не познајући снагу љубави она заиста не разуме о чему Лиу говори. Мучење се наставља, још снажније. Лиу све више трпи болове, и схвата да неће моћи још дуго да издржи. Тражи од Турандот да нареди да прекину мучење, и лаже је да ће открити Калафово име. У прелепој и веома емотивној арији "Ти, окована ледом" Лиу говори Турандот да ће Калаф успети да отопи њену залеђену душу својом ватром и да ће Турандот убрзо заволети Калафа. Она не говори директно, али наслућујемо - Лиу верује да ће Турандот волети Калафа онолико колико га и сама Лиу воли, јер је она, иако робиња, остала заљубљена у њега оног тренутка кад јој се некад давно насмешио у својој палати. Лиу говори да ће "пре зоре склопити своје уморне очи", и на тај начин помоћи Калафу да победи још једном, пошто већ Турандот није одмах признала свој пораз, када је Калаф одговорио тачно на три постављена питања. Тада Лиу отима нож једном од стражара и убија се. Сви су потресени њеном смрћу. И сама "ледена" Турандот је у шоку, окренула је главу на другу страну. Тимур је опрхван болом, проклиње све присутне, јер је настрадала једна невина дивна особа попут Лиу. Сви се затим повлаче, Турандот и Калаф остају сами. Калаф је побеснео, назива Турандот "принцезом смрти и леда", шокиран је њеном равнодушношћу. Она говори да је она кћи Неба и да је изнад свих земаљских страсти. Калаф успева да јој се приближи, скида јој вео и пољуби је. Турандот је у тренутку трансформисана. Осећања су је опхрвала и она пушта прву сузу. Очајна је, јер мисли да је њена слава завршена, али Калаф је разуверава у то, говорећи да њена слава тек сада почиње. Како би јој показао колика је његова љубав према њој, открива јој своје име и ставља свој живот у њене руке. Сцена -{II}- Турандот доводи Калафа пред свог оца и народ и саопштава му да зна његово име, он се зове ЉУБАВ. Сви су срећни, и желе младенцима срећу и благостање хиљаду година. Познате музичке нумере -{Perché tarda la luna?}- [Зашто касни млади месец?] – хор (-{I}- чин) -{Signore, ascolta}- [Почуј ме, господару] – арија Лиу (-{I}- чин) -{Non piangere, Liú}- [Лиу, не плачи] – Калафов ариозо и финале -{I}- чина -{Intermezzo}- – музички интермецо између прве и друге сцене -{II}- чина -{In questa reggia}- [У овом царству] – арија Турандот (-{II}- чин) -{Straniero, ascolta!}- [Странче, слушај] – арија Турандот (-{II}- чин) -{Nessun dorma}- [Да нико не спава] – Калафова арија (-{III}- чин) -{Tu, che di gel sei cinta}- [Ти, окована ледом] – арија Лиу и смрт (-{III}- чин) Спољашње везе Либрето Либрето (сајт Веронске Арене) Либрето - -{PDF}- формат (-{Opera Italiana}-) Опере


source: CulturaX

text: НЕСНОСАН СМРАД УЗНЕМИРИО ГРАЂАНЕ - Radio Dunav 02.10.2019. 02.10.2019. Radio DunavLeave a Comment on НЕСНОСАН СМРАД УЗНЕМИРИО ГРАЂАНЕ Неподношљив смрад који се синоћ ширио улицама Апатина, узнемирио је бројне грађане који су у послеподневним сатима боравили ван кућа и станова. Kренуло је од Лађарске улице и Kружног насипа а непријатан мирис се убрзо проширио и на остатак града. Шта је узрок ових непријатних мириса данас су се могла чути само нагађања. Док једни тврде да су у питању отпадне воде, осека са сточне фарме, стајњак са њива, други упиру прстом на Мали лиман, место на којем се канализациони колектори града изливају у Дунав. На овој локацији данас се осећа непријатан "мирис" сличан синоћњем, а у непрерађеној отпадној води могу се видети органске материје различитог порекла. Да је интезитет смрада далеко мањи од оног који је синоћ запљуснуо град, потврђују и риболовци које смо затекли на овој локацији. -Током јучерашњег дана у два наврата се смрад изузетно осетио, али данас се ситуација вратила у нормалу, каже Јовица из Стапара. Овај риболовац тврди да је ова појава учестала на ниском водостају и високој температури када је "мирис" због испарења интезивнији. Претходних недеља Дунав је на десетак центиметара водостаја, па су цеви колектора којима се отпадне воде изливају више од два метра изнад нивоа воде. Према њиховом мишљењу, узрок ширења непријатних мириса са Лимана могли би још бити промена правца ветра, температура и ваздушни притисак. Комунална инспекција врши мониторинг квалитета ваздуха на пет локација у граду и мерењем ће бити утврђено да ли је било аерозагађења, односно прекорачења дозвољених вредности у ваздуху. За грађане је најбитније да узрок непријатаног мириса нису материје које потичу из прљавих технолошких процеса, или токсичних гасова који би угрозили здравље, што ће ове анализе и показати.