НАРОДНА СКУПШТИНА РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ Н/Р ВД ПРЕДСЕДНИЦЕ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ И ВРХОВНОГ КОМАНДАНТА ВОЈСКЕ СРБИЈЕ На основу уставних и законских овлашћења која су пренета на функцију председника Народне скупштине после оставке председника Републике Србије, подносимо Наслову следећи Ј А В Н И З А Х Т Е В Којим се хитно и неодложно тражи тренутно заустављање, приземљивање, идентификовање и утврђивање садржаја авиона који запрашују становништво опасним хемијским једињењима из авиона чије су последице по здравље становништва катастрофалне и далекосежне. ОБРАЗЛОЖЕЊЕ Од тренутка издаје наше домовине неовлашћеним потписивањем и каснијом верификацијом капитулације пред Скупштином Србије и Црне Горе споразума ,,НАТО- партнерство за мир”, над Србијом свакодневно на десетине авиона највеће терористичке организације на свету врше агресију радиолошко-хемијско-биолошким средствима избацујући тоне и тоне опасних хемијских једињења чије последице по здравље становништва могу бити далекосежне и катастрофалне. У наведеном споразуму не постоји одредба којом се дозвољава да се становништво намерно запрашује отровима из авиона ове терористичке организације. Зато се ове радње морају назвати илегалним и терористичким. У истинитост изнетих навода се може свако уверити самим погледом на небо и уочавањем трагова иза авиона који избацују отрове и који остају сатима на небу с краја на крај хоризонта, док се потпуно не рашире и плаво небо претворе у беличасту измаглицу. Такве трагове никад и ни на какав сличан начин не остављају авиони у редовном вазд 4000 1091;шном саобраћају, посебно клипни авиони који оперишу на југу Србије, без обзира на којој висини лете. О описаној агресији на Србију после одржаног општенародног протестног скупа 5. јуна, на Светски дан заштите животне средине у Београду испред Народне скупштине, обавештени су сви државни органи, од бившег председника Републике Србије је такође тражено да изврши своје уставне и законске обавезе, али до данас није добијен никакав одговор, а запрашивање отровима је настављено. После одржане 15 Међународне научне Еко-конференције® о заштити животне средине градова и приградских насеља у септембру 2011. године, уводни рад под називом: ,,Хемијски трагови као глобална еколошка претња” достављен је сваком народном посланику, па и Наслову, адресован на име и презиме, преко писарнице Народне скупштине. Нажалост, ни од кога није добијен никакав одговор. Доказ о штетности аеросола може се наћи у изјави Џона Холрена, саветника за науку Беле куће САД 15. новембра 2011. године, који је јавно признао да САД већ 16 (шеснаест) година запрашују човечанство ,,опасним хемијским једињењима,, из авиона. Сва светска штампа је пренела ову изјаву саветника за науку председника САД, па и домаћа штампа, о чему се прилаже доказ. ПИТАЊЕ ОДГОВОРНОСТИ Питање прелета страних путничких авиона преко територије Републике Србије је регулисано Законом о ваздушном саобраћају којим је у чл. 13 став 1 прописано да ,,из ваздухоплова за време лета не смеју се избацивати предмети”, осим, изузетно када је угрожена безбедност путника и ваздухоплова према ст. 2 истог члана, капетан авиона може наредити избацивање горива, док се према ст. 3 истог члана ,,нарочито не смеју избацивати хемијска средства”. Исто тако, на основу чл. 28 Закона о ваздушном саобраћају, сваки ваздухоплов мора поседовати уверење о емисији гасова, који се морају кретати у дозвољеним границама. Уколико се догоди, да страни ваздухоплови над Србијом избацују радиолошка, хемијска и биолошка средства, то се може сматрати актом агресије и тада се примењује Закон о одбрани, према којем је на основу чл. 6, тачка 1 и 2, председник Републике Србије дужан да руководи одбраном и исти доноси план одбране, • на основу чл. 73 предузимају се мере заштите и спасавања по тачки 5- ,,радиолошко-хемијско-биолошка заштита” од агресије из ваздуха. • По истом члану Закона о одбрани : ,,Министар одбране може да донесе ближе прописе о спровођењу мера заштите и спасавања”. Уколико се ради о загађењу животне средине и нарушавању здравља становништва тада се примењује Кривични закон Србије и то: • на основу чл. 260 ст. 3 у вези ст.1 КЗ је прописано да ко кршећи прописе о заштити и унапређењу животне средине загади ваздух, воду или земљиште у већој мери или на ширем подручју (ст.1) и ако је при томе дошло до уништења животног или биљног света великих р 4000 азмера или до загађења животне средине у тој мери да је за отклањање последица потребно дуже време и велики трошкови, учинилац ће се казнити затвором од једне до осам година. • За непредузимање мера од стране надлежних лица и органа према чл.261 према ст.3 тог члана, учинилац ће се казнити истом казном прописаном у чл.260 ст.3 и вези ст.1 КЗ. • Чл. 258 ст.1 КЗ прописује: Казниће се затвором до 3 године лице које неком шкодљивом материјом загади воду која људима служи за пиће или животне намирнице. Сходно напред наведеном, чланом 24 Устава РС је утврђено; ,,да је људски живот неприкосновен”, чл. 68 Устава РС је утврђено да; ,,свако има право на заштиту свог физичког и психичког здравља”, чл. 74 Устава РС је утврђено да; ,,свако има право на здраву животну средину и на благовремено и потпуно обавештење о њеном стању” као и да; ,,свако је дужан да чува и побољшава животну средину”. На основу наведених законских норми недвосмислено се може рећи да не постоји правни основ за запрашивање и тровање становништва хемијским средствима из авиона над територијом Републике Србије и да се оно врши криминално, без легалног одобрења и насупрот Устава РС и свих наведених закона због чега се може сврстати у ранг монструозног тероризма. Зато се од Наслова захтева хитно и неодложно поступање по Уставу и важећим законима у складу са функцијом коју врши у виду заустављање агресије и даљег тровања становништва. Прилози: - Копија чланка из дневне штампе о признању САД о тровању човечанства, - Научни рад под називом: ,,Хемијски трагови као глобална еколошка претња” Директор Никола Алексић с.р. Vidovdan.org •


Насловна/Србија/Економија/Ковачевић: Увођење онлајн фискалних каса је наставак пореске репресије 8. децембра 2020.\tЕкономија Оставите коментар Члан Председништва Народне странке Владимир Ковачевић изјавио је данас да је увођење онлајн фискалних каса „наставак пореске репресије над већ изнемоглим предузетницима“, јер субвенције које су за ту намену планиране у буџету покривају тек 10 одсто вредности нових апарата који ће бити обавезни. „У Србији има 185.000 фискалних каса, а субвенције за онлајн касе у буџету износе око три милијарде динара, док је укупан трошак више од 1.200 евра по сваком комплету“, рекао је Ковачевић, који је и председник Одбора за привреду и предузетнишво Народне странке. Ковачевић је упитао „којој од повлашћених фирми“ ће држава доделити тај посао вредан више десетина милијарди динара. „Држава планира да решава фискалне проблеме буџета опорезивањем фриленсера и додатним опорезивањем домаћих приватних фирми, као и повећаном наплатом пореза онлајн фискалним касама од ресторана, хотела фризерских салона, продавница, кафића...“, рекао је Ковачевић. Ковачевић је навео да се Народна странка оштро противи таквим мерама. „Захтевамо од надлежних да престану са субвенцијама страним компанијама, као и са популизмом и расипништвом. Неиздржива су додатна пореска оптерећења за домаћа предузећа и неприхватљива су кредитна задуживања државе на рачун будућих генерација“, закључио је Ковачевић. Ознакеоналјн фискалне касе отимачина пљачка порез пореска репресија фискалне класе Претходно Рат тартуф кланова дивља Србијом: Убијају људе и псе После ШОК за ЕУ фанатике! ЕУ признала да нема капацитета за даље ширење јер се налази у констатној кризи


Како поправити машину за прање посуђа која не чисти дно или горњу полицу - Поправак Перилице Посуђа Главни / Поправак Перилице Посуђа /Како поправити машину за прање посуђа која не чисти дно или горњу полицу Како поправити машину за прање посуђа која не чисти дно или горњу полицу Ако је ваш нови или стари машина за прање судова не чисти као некада, ево неколико савета „уради сам“ који ће вам помоћи да решите проблем. Без обзира да ли се ваша машина за прање посуђа ГЕ, Самсунг, Босцх, КитцхенАид, Фригидаире, Вхирлпоол или Маитаг не чисти, све машине за прање посуђа раде по истом принципу рада. Прва ствар коју бисте требали проверити (да ли машина за прање посуђа не чисти добро горњу или доњу решетку) је схватити да ли издање може бити од тврда вода . То треба урадити пре уклањања било ког дела из машине за прање посуђа. Машина за прање судова се обично неће добро чистити због: 1. Наслаге тврде воде зачепљују рупе из којих вода прска. 2. Температура воде није довољно врућа да правилно чисти посуђе и чаше. 3. Шипка или шипке воде која се окреће окретале су се од гомиле или страних остатака. аларм аларма на вратима фрижидера компаније Самсунг оглашава звучни сигнал Рупе за воду у прскалици машине за прање посуђа могу бити зачепљене Ако наслаге тврде воде зачепљују рупе за прскање воде , најлакши начин да то поправите је да узмете мали шиљасти предмет (као што је спајалица) и гурните га у рупе на горњој и доњој шипки спреја. На овај начин отвориће се рупе и ослободити пукотина, тако да вода може лако прскати и чистити посуђе. Ово није трајно решење. Ово ће проблем решити само привремено. Да бисте на прави начин решили овај проблем, морате уклонити шипке са распршивачем воде и очистити их. Ово није тешко и требало би вам само око 10 минута да уклоните. Препоручујемо да одете на Гоогле и укуцате: „Како уклонити спреј за машину за машину за прање посуђа за произвођача # Модел #“ . Када уклоните спреј, намочите их ЦЛР или Лиме Аваи током 30 минута. Након што их намачете пола сата, пустите их под врућом водом док се све наслаге тврде воде не очисте и уклоне. Вратите их на исти начин на који сте их извадили и покрените циклус прања на врућем без икаквог посуђа. Ово ће испрати све остатке тврде воде и све остало што може остати. Након завршетка циклуса, погледајте дно машине за прање посуђа како бисте били сигурни да одвод не блокира или не зачепи. ( Ако је ваш машина за прање судова не одводи воду , тада може бити разних проблема.) Једном када се уверите да ништа не блокира одвод, а унутрашњост машине за прање посуђа је блиставо чиста, изволите и пустите гомилу посуђа и видећете колико боље чисти. Проблем решен! у телефону се прекинуо прикључак за слушалице Производи за уклањање тврде воде из машине за прање судова = ЦЛР - Лиме Аваи - Леми Схине - сирће Друго питање може бити да температура воде није довољно врућа да ефикасно очистите посуђе . Овај може бити зезнут. Да бисте повисили температуру воде која иде у машину за прање посуђа, потребно је да појачате температуру воде у бојлеру за топлу воду у својим домовима. Тако ће вода бити врућа према вашој машини за прање посуђа. Такође ће вода постати врућа и свуда у вашем дому. Можете подићи темп за 5 степени и видети да ли то помаже. Ако повисите температуру бојлера, будите опрезни када се туширате јер ће вода бити врућа! Ево упутстава за како подесити температуру воде на бојлеру за топлу воду са упутствима и за гасне и за електричне бојлере. Ако верујеш прскалице машине за прање посуђа се не окрећу , то је обично због наслага тврде воде. Дакле, ако сте пратили горње кораке и очистили их, онда би се требали окретати или окретати. Ако сумњате да се и даље не врте или окрећу, могло би нешто да се заглави. Доња рука за прскање машине за прање посуђа се највероватније неће окренути ако је нешто пало и спречава његово окретање. Уверите се да га ништа не спречава да се окрене, попут сломљеног комада стакла или посуђа. Ако ништа физички не блокира прскалице, онда је могуће да је цев за прикључак за воду која доведе воду олабављена или одспојена. То би могло бити и због тога што је пумпа за воду или филтер за воду могао бити зачепљен. Стога се у упутству машине за прање посуђа посетите где се налази филтер и делови који су можда зачепљени или неисправни. Такође можете да одете на Гоогле и потражите: „Зачепљен филтер или неисправна пумпа за воду у машини за прање посуђа Произвођач # Модел #“ и следите објашњени поступак. како ставити шраф у наочаре Да бисте спречили овај проблем у будућности, сипајте шољу сирћета у машину за прање судова сваког месеца и покрените га на циклусу врућег прања. Сирће ће вам помоћи у спречавању зачепљења тврде воде и помозите машини за прање судова да ради без проблема за године које долазе. Такође топло препоручујемо употребу производа тзв Леми Схине . Ове ствари заиста добро делују уклањајући мрље од тврде воде са посуђа или чаша. Ово можете користити у комбинацији са уобичајеним детерџентом за прање посуђа. Уклониће места са посуђа и посебно ће добро деловати ако немате омекшивач воде, а живите на југозападу Сједињених Држава где је тврда вода проблем. Пустите машину за прање посуђа празну и врућу воду након употребе производа за уклањање тврде воде Ако је ваша машина за судове потпуно заказала и треба је уклонити и заменити, ево доброг места за тражење кад затреба упоредите особине машина за прање судова . Ако не требате да видите много различитих функција машине за прање судова и желите најјефтинију машину за прање судова, ево једног који седи на радној површини и има добре оцене. То кошта много мање од већине машина за прање судова (мање од 200 долара) . Имате коментар, предлог или савет за помоћ? Молимо оставите коментар испод. како функционише ваздушни отвор за машину за прање судова ге хладњак дозатор воде не ради, али апарат за лед је пхилипс универзални даљински код за Самсунг тв вук 4 горионик са решетком


ИЛИЋ ДР МИРЈАНА | Економски факултет ИЛИЋ ДР МИРЈАНА Kabinet:410 Telefon:3021170 Email:mirjanailic@ekof.bg.ac.rs Рођена у Шапцу, 1966. године. Дипломирала (1990. године), магистрирала (1995. године) и одбранила докторску тезу (2008. године) на Математичком факултету Универзитета у Београду. Од 1991. године радила на Шумарском факултету Универзитета у Београду, као асистент на предмету Математика. Од 2009. године ради као доцент на Економском факултету Универзитета у Београду. Област научно-истраживачког рада: математичка логика (теорија доказа, некласичне логике и аутоматско доказивање теорема). Спољни сарадник Математичког института Српске академије наука и уметности, при Одељењу за математику и при Семинару за математичку логику. Учествује на научним пројектима Министарства за науку Републике Србије, међународним и националним научним скуповима. Научни радови и саопштења на научним скуповима: Is t really needed in formulating sequent calculi for relevant logics?, (coauthor B. Boričić) Colloquium Logicum 2014, Neubiberg, Munich, Germany, p. 10 An alternative normalization of the implicative fragment of Classical Logic, (coauthor B. Boričić) Studia Logica, 2014, doi: 1007/sl11225-014-9573-0 A cut-free sequent calculus for relevant logic RW , (coauthor B. Boričić) Logic Journal of IGPL 2014, doi: 10.1093/jigpal/jzu009 Problems in formulating the consecution calculus of the contraction-less relevant logics, (coauthor B. Boričić) Second International Conference Logic and Applications 2013, Dubrovnik, Croatia, www.imft.ftn.ac.rs/math/cms/LAP2013, pp. 7-8 Cut elimination and decidability for Classical Lambek logic, Journal of Logic and Computation, 18(1), (2008), pp. 171-199. Theorem provers for substructural logics, Publications de l’Institut Mathématique, tome 82 (96) (2007), pp. 55-78. Substructural logics admitting cut elimination, (coauthor M. Kapetanović), International Congress of Mathematicians, 2006, abstract, www.icm2006.org A tableau based theorem prover for BCK logic, (coauthor M. Kapetanović), Proceedings of XIV Conference on Applied Mathematics PRIM2000, (2001), pp. 26-30. Аутоматско доказивање теорема за предикатску логику без контракције, (коаутор М. Капетановић), Зборник апстраката X конгреса математичара Југославије, (2000), стр. 14. Recognition of the insignificant formulas in the prover KE+, (coauthor N. Bosiočić), Proceedings of XII Conference on Applied Mathematics PRIM97, (1997), pp. 73-77. Algorithm for PP-reduction a PC-formula to the clause form, (coauthor N. Bosiočić), Proceedings of VIII International Conference on Logic and Computer science, LIRA97, (1997), pp. 85-90. Допуна система КЕ, (коаутор Н. Босиочић), Зборник радова ЕТРАН96, (1996), стр. 399-401. Једно побољшање исказне резолуције, (коаутор Н. Босиочић), Зборник апстраката, YUINFO96 (1996), стр. 213. Да ли је систем КЕ ефикаснији од класичних таблоа?, (коаутор А. Крапеж), Саопштење на конференцији ЛИРА95, (International Conference on Logic and Computer science), (1995). Математика, (аутори Б. Боричић, М. Ивовић и М. Илић), Економски факултет, Београд, (2010), стр. 287-314. Збирка задатака из математике, (аутори Б. Боричић, М. Ивовић, Д. Аздејковић, Ј. Станојевић и М. Илић), Економски факултет, Београд, (2010), стр. 54-74.


source: wikipedia

text: Овде је списак људи о којима постоје чланци на српској Википедији. Списак је раздвојен на више делова, главна и основна подела је на имена и презимена по азбучном реду. У сваком списку под једним словом азбуке се у две колоне пописују биографски чланци који постоје на овој Википедије, са леве стране, у првој колони иде списак људи чије име почиње под тим словом, а са десне стрене, у другој колони, иде списак људи чије презиме почиње тим словом. Уколико особа нема презиме, као на пример Аристотел, онда је сортирана само према имену и то само у левој колони. Пре него што почнете да пишете нечију биографију, погледајте прво овај списак да видите да ли та страница можда већ постоји. Да би списак био увек ажуран пожељно је да у њега додате све оне биографије које сте ви написали, или оне за које приметите да нису у списку. Остали спискови Списак сликара (подела такође по азбуци) Списак математичара Списак лингвиста Списак богумилских владара Списак географа Списак папа Римокатоличке цркве Списак познатијих аикидока Списак председника влада Југославије Списак римских царева Списак староегипатских владара Списак српских научника Списак српских историчара Списак владара светитеља Спискови по националности Списак познатих Албанаца Списак познатих Срба Списак познатих Чеха Види још Биографија Категорија Биографије. Портал:Биографија Википедија:Тим/Биографије


source: CulturaX

text: Вечити црквени православни календар за 19.03 лета Господњег 2017. Свети блажени Јов Рођен у Москви 1635. године. Појање и служба црквена привукле га цркви. Постао духовником цара Петра Великог, но због неке клевете удаљио се у Соловецки манастир где се тврдо подвизавао. Упокојио се у Господу 1720. године. у осамдесетпетој години својој. Пред смрт узвикнуо: "Благословен је Бог отаца наших! Па кад је тако, не бојим се, но с радошћу одлазим из света" Свети преподобни Аркадије Преподобни отац наш Аркадије од младости се подвизавао у монаштву на острву Кипру у време цара Константина Великог. И био учитељ светим мученицима: Јулијану лекару и Евулу, који потом пострадаше за царовања Јулијана Отступника (361-363. г.). Њих свети Аркадије и сахрани. А за њима и сам, благодарећи Бога, пређе из овог у онај небески свет после 361. године.


text: 23. август (23.08) је 235. дан у години по грегоријанском календару (236. у преступној години) До краја године има још 130 дана. Догађаји 1268 — Војска Карла Анжујског је поразила гибелинске присталице цара Конрадина код Таљакоца, што је означило пад династије Хоенштауфен са трона Светог римског царства и Сицилије. 1514 — Турски султан Селим I победио је у бици код Чалдирана персијског шаха Исмаила, потом је освојио Сирију (1516). 1775 — Краљ Енглеске Џорџ III прогласио је америчке колонисте, који су у априлу почели борбе за независност америчких држава, побуњеницима и унајмио 20.000 немачких плаћеника да се обрачунају с њима. Амерички рат за независност завршен је победом колонија 1783. 1839 — На почетку Опијумског рата са Кином, Велика Британија је заузела Хонгконг. 1914 — Јапан је објавио рат Немачкој у Првом светском рату. 1939 — Министри иностраних послова Немачке и СССР Јоахим фон Рибентроп и Вјачеслав Михајлович Молотов потписали су у Москви споразум о ненападању, којим је Хитлеру отворен пут да нападне Пољску. 1942 — Почела је битка за Стаљинград, највећа битка у Другом светском рату. Завршена је 2. фебруара 1943. катастрофалним поразом Немаца и њихових савезника, који је означио прекретницу Другог светског рата на европском ратишту. 1944 — Савезничке трупе су у Другом светском рату ослободиле француски град Марсељ. Краљ Михај је распустио проосовинску владу генерала Јона Антонескуа и ставио Румунију на страну Савезника до краја Другог светског рата. 1945 — Привремена Народна скупштина Демократске Федеративне Југославије донела је Закон о аграрној реформи и колонизацији, којим је одузет вишак земље и пољопривредне имовине земљопоседницима, црквама и манастирима и тзв. неземљорадницима. 1958 — ТВБ започиње емитовање свог првог програма — Дневника у 20 сати. 1962 — Амерички телекомуникациони сателит „Телстар” емитовао је први телевизијски пренос између САД и Европе. 1973 — Пљачкаш банке у Стокхолму узео је четворо људи за таоце. Током шест драматичних дана између пљачкаша и заробљеника развило се пријатељство које је касније описано и анализирано као „Стокхолмски синдром”. 1979 — Првак Бољшој балета Александар Годунов затражио је и добио политички азил у САД. 1990 — Совјетска република Јерменија објавила је независност, а Естонија је почела преговоре о одвајању од тадашњег Совјетског Савеза. 1992 — Око 200 младих неонациста је у присуству стотина одушевљених присталица напало хостел за избеглице у немачком граду Росток и сукобило се са полицијом. 1996 — Министри иностраних послова СР Југославије и Хрватске Милан Милутиновић и Мате Гранић потписали су у Београду, у Палати федерације, споразум о нормализацији односа. Споразуму је претходио сусрет председника Србије и Хрватске Слободана Милошевића и Фрање Туђмана, 7. августа у Атини. У Београду је отворена канцеларија за везу хашког Међународног суда за ратне злочине почињене на простору бивше Југославије. Канцеларија је отворена на основу споразума који су власти СРЈ и представници УН, после вишемесечних преговора, потписале у Њујорку. 1999 — Руски космонаут Сергеј Авдејев поставио је, боравећи у свемирској станици „Мир” 712 дана, нови рекорд у непрекидном боравку у свемиру. 2000 — Авион Ербас А320 компаније „Галф ер” са 135 путника и осам чланова посаде срушио се у воде Залива, на пет километара северно од обале Бахреина. Узрок пада био је пожар у једном од мотора. У удесу није било преживелих. 2001 — Јапански суд донео је одлуку да централна влада мора да плати одштету од 375.000 долара петнаесторици Корејаца који су одмах по завршетку Другог светског рата преживели експлозију на јапанском броду. Рођења 1754 — Луј XVI, француски краљ (1774—1792). (прем. 1793) 1864 — Елефтериос Венизелос, грчки државник. (прем. 1936) 1908 — Артур Адамов, француски књижевник јерменског порекла. (прем. 1970) 1910 — Ђузепе Меаца, италијански фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 1979) 1912 — Јара Рибникар, српска књижевница, преводилац и учесница Народноослободилачке борбе. (прем. 2007) 1912 — Џин Кели, амерички глумац, плесач, певач, редитељ, сценариста, продуцент и кореограф. (прем. 1996) 1923 — Ефраим Кишон, израелски писац-сатиричар, драматург, сценариста и редитељ. (прем. 2005) 1924 — Роберт Солоу, амерички економиста, добитник Нобелове награде за економију (1987). 1929 — Золтан Цибор, мађарски фудбалер. (прем. 1997) 1939 — Милан Влајчић, српски новинар, књижевник и књижевни и филмски критичар. (прем. 2022) 1942 — Ненси Ричи, америчка тенисерка. 1945 — Рита Павоне, италијанска музичарка и глумица. 1947 — Горан Султановић, српски глумац. 1950 — Миљенко Дерета, српски редитељ, сценариста и активиста невладиног сектора. (прем. 2014) 1966 — Рик Смитс, холандски кошаркаш. 1970 — Џеј Мор, амерички глумац, комичар, сценариста и радијски водитељ. 1970 — Ривер Финикс, амерички глумац, музичар и активиста за права животиња. (прем. 1993) 1971 — Деметрио Албертини, италијански фудбалер. 1974 — Константин Новоселов, руски физичар, добитник Нобелове награде за физику (2010). 1976 — Бошко Обрадовић, српски политичар и књижевник. 1977 — Јелена Розга, хрватска певачица. 1978 — Коби Брајант, амерички кошаркаш. (прем. 2020) 1980 — Ненад Вучковић, српски рукометаш. 1984 — Андреана Чекић, српско-црногорска певачица. 1984 — Глен Џонсон, енглески фудбалер. 1986 — Евандро Гоебел, бразилски фудбалер. 1987 — Дарен Колисон, амерички кошаркаш. 1988 — Олга Говорцова, белоруска тенисерка. 1988 — Џереми Лин, амерички кошаркаш. 1990 — Рајан Брокоф, аустралијски кошаркаш. 1990 — Сет Кари, амерички кошаркаш. 1990 — Чаба Силађи, српски пливач. 1994 — Огаст Ејмс, канадска порнографска глумица (прем. 2017) 1994 — Јусуф Нуркић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1995 — Камерон Нори, британски тенисер. Смрти 406 — Радагајст, краљ Гота. 1305 — Вилијам Волас, вођа Шкота у борби против Енглеза. (* отприлике 1272) 1863 — Михаил Семјонович Шчепкин, руски глумац. 1926 — Рудолф Валентино, амерички глумац италијанског порекла. (* 1895) 1944 — Абдул Меџид II, турски султан. (* 1868) 1966 — Иван Сарић, пионир ваздухопловства. (* 1876) 1989 — Небојша Митрић, српски вајар. (* 1931) 1999 — Хасан II, марокански краљ. (* 1929) 2000 — Миливоје Мића Томић, српски глумац. (* 1920) 2022 — Божидар Делић, српски генерал. (* 1956) 2023 — Јевгениј Пригожин, руски војни командант и предузетник. (*1961) Празници и дани сећања Међународни празници Међународни дан сећања на трговину робљем и њену забрану 1821 — Мексико је прогласио независност од Шпаније. 1990 — Јерменска ССР објавила је независност од Совјетског Савеза. Српска православна црква данас прославља: Свети мученик и архиђакон Лаврентије


source: fineweb

text: Инфантилна сексуалност ||Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове), али они нису унети у сам текст, те би било добро да се то уради. Уколико је чланак кратак или је писан уз помоћ само једног извора, биће довољно да се унесе само списак коришћене литературе.| Инфантилна сексуалност је појам који обухвата сва испољавања незреле сексуалности у виду нагона, афеката и фантазама. Јавља се на узрасту између треће и пете године у виду сексуалне радозналости (посматрање и игра гениталијама) као и инфантилна онанија. Инфантилна сексуалност је аутоеротска. Окончава се око шесте године када наступа период латенције. Литература[уреди] - Овај чланак, или један његов део, изворно је преузет из књиге Ивана Видановића „Речник социјалног рада” уз одобрење аутора.


Кад говори о нападима на Вучића и његов кабинет, власт мисли на актуелне медијске наводе о пословима Синише Малог, аферу „Прислушкивање” (Удовички–Пајтић–Петровић), као и друге сличне приче које су доспеле у јавност а тичу се појединаца блиских премијеру. Да ли их због тога Вучић одмах јавно узима у заштиту? И да ли је такав манир политички користан на дужи рок?


Протести у Грчкој, спаљена застава ЕУ - Спутњик Србија 08:45 03.07.2015 (освежено 16:19 05.10.2015) Преузмите краћи линк На улице Атине и Солуна изашли су демонстранти различитих убеђења, од којих једни позивају да се на референдуму у недељу гласа „не“, односно против предлога кредитора земље, а други који су за Европску унију траже за то да се гласа „да“ за предлоге. Било је и оних који су позивали да се остане неопредељен. Хиљаде присталица Комунистичке партије (ККЕ), њих око 6.000 према подацима полиције, демонстрирало је вечерас у Атини на тргу Синтагма испред парламента, позивајући гласаче да се не изјасне на референдуму у недељу, преноси Бета. Генерални секретар партије грчких комуниста Димитрис Куцумбас рекао је да је поделио незваничне листиће које људи треба да убаце у коверте приликом гласања у недељу, и додао да не жели да заузме став ни за владу, ни за Европу. Грчка левичарска влада позвала је грађане да гласају против предлога штедње које кредитори траже да би дали нову помоћ земљи. Неки то виде као гласање против ЕУ и позивају гласаче да се изјасне за те предлоге. Застава ЕУ спаљена у Атини Око 21.00 час стотине демонстраната против Европе, међу којима много младих, ходали су у авенији близу Парламента. Многи од њих су носили кациге и гасне маске и чикали полицију у опреми за сузбијање демонстрација. Једна европска застава спаљена је испред представништва Европске комисије у Атини, навео је фотограф агенције Франс прес. У другој четврти главног града око хиљаду људи одговорило је на позив бившег социјалистичког премијера Јоргоса Папандреуа, који је на челу нове партије, ривала Пасока, и позива да се гласа „да“ на референдуму, односно за предлоге кредитора. У Солуну је око 4.000 присталица гласања „да“, предвођене градоначелником Јанисом Бутарисом изашло вечерас на улице да позове грађане да се изјасне за Европу. Солун, Атина, протести, Европа


Америка распоређује још четири система ТХААД у Јужној Кореји - Спутњик Србија Widgets Magazine 15:26 22 Фебруар 2018 Америка распоређује још четири система ТХААД у Јужној Кореји © AP Photo/ Kim Jun-beom/Yonhap via AP 12:17 06.09.2017 (освежено 17:41 06.09.2017) Преузмите краћи линк Сеул је саопштио да ће још 4 система ПРО ТХААД бити распоређено у америчкој бази у Јужној Кореји након нуклеарног тестирања Северне Кореје прошлог викенда, саопштила је агенција Ронхап, позивајући се на Министарство одбране те азијске земље. Системи противракетне одбране ће бити распоређени у новој бази у Сонџу, 300 километара од престонице Јужне Кореје, јавила је агенција. Северна Кореја је у недељу саопштила да је успешно тестирала хидрогенску бомбу, намењену за интерконтиненталну балистичку ракету. У медијима се појавила информација да је снага нуклеарне експлозије износила до 100 килотона, док Јапан тврди да је јачина те бомбе била чак 160 килотона. 14:39ИЗБОРИ 2018. Мали: Београђани ће се возити као људи у светским метрополама


Quote: Мислим да је највећа препрека неком ''уједињењу'' са пратиоцима идеологије Евроазије непостојећа расна свијест код истих. Није ли и евроазијанство један од облика интернационализма и у суштини ништитељ националних порива? То би као што си рекао садржало само неке дјелиће национализма и то више фолклорне управо као што је било и у СССР-у јер комунизам је у својој суштини анационалан и директно супортан НС и фашистичкој идеологији. Чак и ако узмемо у обзир Православље не би ли било природније да се створи неки европски православни фронт него евроазијски? То би била истинска брана интернационализму, а осим тога окупљала би народе које нису само повезане вјером него и поријеклом и културом. Уједињењем свих тих непријатеља отвореног друштва не би дошло до коначне побједе јер су разноликости међу њима превише велике. Што се тиче опет СССР-а, какви су то дјелићи који убијају сопствени народ, који почивају на крви царске породице, јеврејском влашћу, грузинским касапином итд итд? 4000 Сматрам да евроазијанство настало (или форсирано) као последица оправдања неосовјетске политике РФ па се као последица не може посматрати озбиљно. Дугин јесте паметан човјек али је на погрешној страни. Много би му лакше било да је гурао панславистичке теорије умјесто да нас трпа у исти кош са кавкасцима, Ингушима, Татарима и компанијом. __________________ Онамо, 'намо... за брда она Милошев, кажу, пребива гроб! Онамо покој добићу души, кад Србин више не буде роб.


text: 15. новембар (15.11.) је 319. дан године по грегоријанском календару (320. у преступној години). До краја године има још 46 дана. Догађаји 1492 — Кристифор Колумбо забележио прву напомену о дувану у свом дневнику. Дуван је иначе тек у XVI веку пренесен из Америке у Европу, а потом и на остале континенте. 1577 — Енглески гусар и адмирал Френсис Дрејк кренуо на пут око света. После трогодишњег успешног путовања постао први Енглез који је опловио Земљу. Током путовања обишао обале Африке и Северне Америке, нападајући и пљачкајући шпанске бродове. 1889 — Поборници републике којима су се по укидању ропства придружили велепоседници, свргнули другог и последњег бразилског цара Педра II и прогласили Бразил за републику, с председником Мануелом Деодором. 1899 — Током Бурског рата, на подручју Јоханезбурга бурски војник Питер Бота заробио ратног дописника лондонског Морнинг поста Винстона Черчила. Бота је касније постао врховни командант бурских снага и премијер после рата основане Јужноафричке Уније, а Черчил премијер Велике Британије. 1920 — У Женеви одржана прва скупштина Лиге народа. 1923 — Галопирајућа инфлација у Немачкој достигла врхунац, један амерички долар мењао се за осам милијарди марака. 1945 — Габријела Мистрал постала прва Латиноамериканка која је добила Нобелову награду за књижевност. 1971 — Делегација Кине први пут учествовала на заседању Генералне скупштине УН. 1976 — Сиријска армија преузела пуну контролу над Бејрутом у покушају да оконча грађански рат у Либану дуг 18 месеци. 1978 — У Шри Ланки се срушио исландски путнички авион ДЦ8 који је из Меке превозио индонежанске муслиманске ходочаснике. Погинуло свих 175 путника и осам чланова посаде. 1983 — Лидер кипарских Турака Рауф Денкташ прогласио Републику Северни Кипар. 1988 — Национално веће Палестинске ослободилачке организације на заседању у Алжиру прогласило независност Палестине на Западној обали и у Гази, с главним градом Јерусалимом. 1990 — НАТО и Варшавски пакт начелно се договорили о драстичном смањењу конвенционалног наоружања. Први договор о конвенционалном наоружању два војна савеза после II светског рата. 1994 — Председник Аустрије Томас Клестил признао, у обраћању члановима парламента Израела, да је његова земља пропустила да у прошлости призна своју улогу у холокаусту. 1999 — Полиција растурила антиамеричке демонстрације у Турској и Грчкој, организоване поводом посете председника САД Била Клинтона тим земљама. 2003 — У бомбашким нападима на две синагоге у центру Истанбула погинуло 25 особа, више од 300 повређено. Власти Турске саопштиле да су напад извршили турски држављани. 2004 — Пред Трибуналом у Хагу почело прво суђење косовским Албанцима за ратне злочине током сукоба на Косову. Фатмир Лимај, Харадин Баљај и Исак Мусљиу оптужени за незаконито притварање, мучење и убиства албанских и српских заробљеника у логору Лапушник код Глоговца у лето 1998. Премијер Хрватске Иво Санадер допутовао у званичну посету Србији и Црној Гори. Први премијер Хрватске у Београду после распада СФРЈ и осамостаљења Хрватске. Рођења 1738 — Вилхелм Хершел, немачко-британски астроном и композитор. (прем. 1822) 1874 — Аугуст Крог, дански физиолог, добитник Нобелове награде за физиологију или медицину (1920). (прем. 1949) 1879 — Луис Стоун, амерички глумац. (прем. 1953) 1887 — Меријен Мур, америчка песникиња и књижевна критичарка. (прем. 1972) 1887 — Џорџија О’Киф, америчка сликарка. (прем. 1986) 1907 — Клаус фон Штауфенберг, немачки официр, осуђен на смрт због покушаја атентата на Хитлера. (прем. 1944) 1929 — Ед Аснер, амерички глумац. (прем. 2021) 1939 — Јафет Кото, амерички глумац. (прем. 2021) 1940 — Сем Вотерстон, амерички глумац, продуцент и редитељ. 1940 — Илија Јорга, српски доктор спортске медицине и мајстор борилачких вештина, оснивач карате стила Фудокан. 1942 — Драган Зарић, српски глумац. (прем. 2000) 1945 — Јосип Букал, босанскохерцеговачки фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2016) 1945 — Боб Гантон, амерички глумац. 1945 — Ани-Фрид Лингстад, шведско-норвешка музичарка, најпознатија као чланица групе -{ABBA}-. 1950 — Дејан Лучић, српски публициста и теоретичар завере. 1956 — Златко Крањчар, хрватски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2021) 1965 — Најџел Бонд, енглески играч снукера. 1974 — Чад Кругер, канадски музичар и музички продуцент, најпознатији као фронтмен групе -{Nickelback}-. 1975 — Борис Живковић, хрватски фудбалер. 1983 — Фернандо Вердаско, шпански тенисер. 1983 — Александар Павловић, црногорско-српски кошаркаш. 1984 — Катарина Булатовић, црногорска рукометашица. 1985 — Лили Олдриџ, амерички модел. 1986 — Винстон Дјук, амерички глумац. 1986 — Сања Мирза, индијска тенисерка. 1986 — Ричард Хендрикс, америчко-македонски кошаркаш. 1987 — Серхио Љуљ, шпански кошаркаш. 1988 — -{B.o.B}-, амерички хип хоп музичар и музички продуцент. 1991 — Шејлин Вудли, америчка глумица. 1991 — Огњен Мудрински, српски фудбалер. 1993 — Пауло Дибала, аргентински фудбалер. 1995 — Карл Ентони Таунс, доминиканско-амерички кошаркаш. Смрти 687 — Ервиг, визиготски краљ. 1630 — Јохан Кеплер, немачки астроном, математичар и физичар. (рођ. 1571) 1787 — Кристоф Вилибалд Глук, немачки композитор. (рођ. 1714) 1808 — Мустафа IV, османски султан. (рођ. 1779) 1908 — Циси, кинеска царица. (рођ. 1835) 1916 — Хенрик Сјенкјевич, пољски писац. (рођ. 1846) 1954 — Лајонел Баримор, амерички филмски и позоришни глумац. (рођ. 1878) 1959 — Стеван Мољевић српски и југословенски правник, адвокат, политичар и публициста. (рођ. 1888) 1959 — Чарлс Томсон Рис Вилсон, шкотски физичар. (рођ. 1869) 1976 — Миливоје Живановић, српски глумац. (рођ. 1900) 1976 — Жан Габен, француски филмски и позоришни глумац. (рођ. 1904) 1978 — Маргарет Мид, амерички антрополог (рођ. 1901) 2006 — Иван Марковић, хрватски фудбалер и тренер. (рођ. 1928) 2009 — Павле, патријарх Српске православне цркве. (рођ. 1914) Празници и дани сећања 1983 — Лидер кипарских Турака Рауф Денкташ прогласио Републику Северни Кипар. Српска православна црква данас прославља Свети мученици Акиндин, Пигасије и други с њима Преподобни Маркијан Кирски Свештеномученик Викторин, епископ патавски Свете мученице Кириакија, Домнина и Домна


У Србији се данас, као и у целом свету, обележава 31. јануар као Национални дан без дуванског дима. Овогодишњи слоган под којим се обележава овај дан је „Заштитимо се од дувана”. Тим поводом млади волонтери Црвеног крста Сврљиг данас су у Сврљигу делили самолепљиве лифлете о штетности пушења уз паролу “Себе трујеш, нас гушиш – немој овде да пушиш!” Активности које се данас реализују у оквиру обележавања Националног дана без дуванског дима упозоравају јавност на штетне ефекте излагања дуванском диму, посебно по здравље деце и младих. Употреба дувана је повезана са близу шест милиона смртних случајева широм света годишње, укључујући и 600.000 смртних случајева који су настали само због излагања дуванском диму. Дувански дим, који садржи више од 7.000 хемијских материја, од чега су преко 70 канцерогене, повезан је са оболевањем од малигних болести, са болестима срца и крвних судова и дисајних путева. Не постоји безбедан ниво излагања дуванском диму, па ефикасна заштита подразумева потпуну елиминацију дуванског дима из сваког затвореног јавног и радног простора, јер само окружење 100 посто без дуванског дима може да заштити људе од штетног дејства састојака дуванског дима. Потпуно одсуство дуванског дима спречава младе да почну да пуше и има позитиван утицај на одвикавање од пушења, а доводи и до смањења обољевања и смртности због пушења. Закон о заштити становништва од изложености дуванском диму усвојен је у Србији 2010. године. Овим законом се забрањује пушење на радним и јавним местима и у јавном превозу, док је у угоститељским објектима пушење и даље дозвољено. Резултати истраживања која се редовно спроводе од 2010. године показују да је дошло до смањења изложености дуванском диму, посебно на местима која су регулисана законом. Министарство здравља припрема закон о потпуној забрани пушења на јавним местима. Предлог тог закона се убрзано ради и ове године ће бити упућен Влади, поручују из Министарства здравља. У Србији пуши трећина становништва, а од последица удисања дуванског дима годишње умре 15.000 људи.


IAN STUART ЖИВОТ И ИНСПИРАЦИЈА Ian Stuart, оснивач Крв и Част покрета је веома побудио заинтересованост беле омладине за расни патриотизам и преко музике покренуо ново пропагандно средство првенствено намењено масама млађе генерације као здраву алтернативу данашњој ционистичкој музичкој индустрији. Такође, он је веома добро знао да је то нова могућност за извор прихода од којих би се омогућило финансирање озбиљних активности у оквиру покрета. Заиста, музика је и забава и као таква представља нови фактор у ширењу покрета. Запамтите да ако неко не нађе никакву забаву унутар покрета, наћи ће је изван истог, што ће га на крају одвући на другу страну. Када је Ian Stuart-ов покрет стао на ноге, људи који су ту били искључиво због забаве су убрзо увидели да им ту и није место. Видели су да Крв и Част није музичко-забавно друштво, већ покрет младих људи, људи за акцију који желе праксу, а не празну теорију. Данас је Крв и Част најмасовнији НС покрет у Европи са највише огранака-дивизија које активно раде и воде борбу за своје народе, расу и отаџбину. Најбољи доказ Ian Stuart-овог успеха је управо наш српски Крв и Част покрет, јер сви знамо колико су нас његова дела инспирисала на почетку грађења темеља српског НС покрета почетком '90.-их. Следећи цитати су Ian Stuart-ови коментари за неке песме из периода до '87. године. SICK SOCIETY (Болесно друштво) ''Albert Mariner, пензионер из источног London-а и члан Националног Фронта, присуствовао је легалном изборном скупу у Totenhem-у. Скуп је напала руља црнаца, коју је сакупила Лабуристичка партија укључујући и градоначелника, која је циглама гађала националистичке демонстранте. Једна цигла је погодила господина Mariner-а у главу и он је преминуо рано следећег јутра у болници. Власти су одбиле да изврш& 4000 #1077; истрагу и дале изјаву да је он преминуо природном смрћу, што је наравно тотална глупост. Ова песма је о његовом животу, његовој смрти и о томе зашто су они одбили да изврше истрагу.'' ON OUR STREETS (На нашим улицама) Ian Stuart говори како ''у основи skinheads-и су лака мета што се тиче полиције. Они могу ухапсити skinhead-а и нико га неће подржати као што би то урадили за црнца. Не постоји ниједан левичарски адвокат или лабуристички политичар који ће подржати skinhead-а. Онда када skinhead оде на суђење, порота, верујући у све лажи које су прочитали о skinheads-има у новинама, аутоматски га проглашава кривим. Он нема никакву шансу. Песма је о полицији која је као улична банда, што, када се ствари сведу на то, заиста и јесте...'' OUR PRIDE IS OUR LOYALTY (Наш понос је наша верност) Како Ian Stuart тврди ''то је суштина мог веровања, понос и верност идеалу беле расе. Никада нећу престати са борбом за белу расу и ова песма је о мом поносу на сопствену верност тој идеји.'' BEFORE NIGHT FALLS (Пре него сто падне ноћ) Песма је ''о опасности за ову земљу од имиграције и о томе како морамо урадити нешто пре него што нас прекрије тама, пре него што буде исувише касно.'' IF THERE' S A RIOT (Ако буде побуне) Ian Stuart описује речи песме као ''још један напад на медије, јер ако избије туча било где близу места где skinheads-и одржавају концерт, очигледно је да ће и они бити проглашени за кривце чак и ако нису умешани.'' EUROPE AWAKE (Европо пробуди се) Он објашњава као ''нешто у шта ја снажно верујем, Европа Народа. Моја нада је буђење Европе и стварање снажног блока који ће спроводити своја начела у пракси, без страха од интервенције Совјетског блока или САД.'' POWER FROM PROFIT (Моћ од профита) Је ''о томе како мулти-националисти и велики бизнисмени долазе до моћи преко новца. У овој земљи пут доласка до моћи иде преко поседовања много новца. Зато се ови мулти-националисти толико питају и говоре о вођењу британске економије, јер зарађују на народу. Није важно да ли сте поштен момак, који напорно ради у овој земљи, вас нико ништа не пита. Људи који се питају су они са много новца.'' FREE MY LAND (Ослободите моју земљу) Је о ''земљи коју су преузели људи који не би требало да управљају Британијом, јер многи чак нису ни Британци. Говори о захтевању повратка онога што је наше, нашу земљу вратити британском народу.'' BLOOD AND HONOUR (Крв и Част) Говори ''о Европи и о томе како капиталисти и комунисти заједнички сарађују. Обе стране раде на уништавању национализма и стварају, можда на крају, јединствене светске владе. Ако није тако, онда раде на стварању две нове светске владе. У сваком случају ће уништити национализам и ова песма позива на већу сарадњу између европских нација и у циљу борбе против капитализма као и комунизма.'' MR. NINE TO FIVE (Г.од девет до пет) Је ''о човеку који је типичан представник 70-80% Британаца, које не занима политика иако она управља њиховим животима. Све што их занима је одлазак на посао, одрађивње дневног рада и читање новина. Иако је то до некле разумљиво, ми 4000 089;лим да је крајње време да неки од њих погледају око себе и помисле на своју будућност и стање земље у којој се налазе. Могли би мало више да се заинтересују по питању вођења њихове земље, јер ће на крају њихова деца и деца њихове деце патити ако се они томе не успротиве и одмах ураде нешто по том питању.'' THE WAY IT'S GOT TO BE (Пут који мора постојати) Песма је о ''борби националиста и о томе кроз шта све морају да прођу. Она говори о томе како су пљувани због ношења заставе и сличних ствари. Она показује моје виђење пута борбе који ћу да наставим, и надам се да је то оно што и други националисти осећају.'' THE JEWEL IN THE SEA (Драгуљ у мору) ''Сматрам је (Британију) драгуљем у мору и људи који оду са њега увек имају нагон да се врате, нагон да се врате у своју домовину.'' NEEDLE MAN (Човек игла) ''Није написано некоме кога лично знам, иако знам људе који су били на дрогама и људе који су умирали од њих. Лично, ја сам тотално против и песма је о особи, али не некој одређеној, која је на дрогама и која на крају умире. У основи, то је упозорење шта се може догодити онима који петљају са дрогом.''' STREETFIGHT (Улична борба) ''Говори о нечему што се десило пре неколико година у Jubilee Gardens на London-сkoj Јужној Обали, када су комунисти из GLC имали један њихових великих антирасистичких фестивала. Било је 15 000 – 20 000 ''антирасиста'' и неколико екипа skinheads-a и националиста само око 80-90 људи, које су напале обе бине, јер ако њима никада није дозвољена слобода јавног говора, зашто би комунистима била? Упркос томе што су били масовно надбројани, skinheads-и и националисти су успели, пребијајући комунистичку хомосексуалну групу Red skins. Они сами су прошли само са неколико повреда и то је био добар публицитет и велика победа за национализам.'' Очигледно је да су проблеми на које је Ian Stuart указивао и скретао пажњу људима веома блиским нашим проблемима у Србији, иако постоји разлика у времену и простору. Његов начин живота и ратнички дух служе свима нама за пример. Ни затвор, ни ожиљци, ни мржња наших непријатеља није спречила Ian Stuart-а да ''иде до краја'' и остави иза себе расно-национални Крв и Част покрет широм света који и ми са поносом следимо. IAN STUART DONALDSON ПОЧИВАЈ У МИРУ! Крв и Част Србија


text: Фестивал науке 2013 | м4т3м4т1к4 Фестивал науке 2013 Објављено 07.11.2013. од стране Синиша Бубоња Наши средњошколци, љубитељи науке из Брода, посјетили су јуче Фестивал науке који се одржава у Бањој Луци у Банском двору 06-07.11.2013. То је била идеална прилика да се ближе упознају са науком. Након свечаног отварања, присуствовали су разним демонстрацијама и предавањима. Присуствовали су предавању о Николи Тесли по коме је наша школа добила име. Такође су посјетили изложбе "Познато и непознато о Тесли" и "Михајло Пупин – стваралачка координација". Између осталог, имали су прилику да виде разне експерименте из физике, биологије, хемије (дуга је листа свега виђеног, погледајте фотографије из галерије, оне ће да вам кажу више него ријечи). Такође су могли понешто да сазнају о примјени математике у електротехници (тригонометријске функције), роботици (системи диференцијалних једначина) итд. Захваљујући Центру за промоцију науке из Београда, посјетили су мобилни планетаријум (сферни биоскоп; погледајте видео са претходног линка; доле на видео снимку можете да видите планетаријум групе компанија Fulldome.pro), видјели су хуманоидног робота по имену "Нао" (направљен је 2011. у француској компанији "Aldebaran robotics") и квадротор (малу беспилотну летјелицу; можете да је видите на фотографијама из галерије). Овај унос је објављен под Рачунарство и информатика и означен са Наши ученици од стране корисника Синиша Бубоња. Забележите сталну везу.


Питам се ових дана,шта је то што би могло да радикализује протесте радних снага у Србији?Нажалост, раднички синдикати су у рукама црвених,маторих левичара који су ту јо 4000 ;ш од Брозових времена.Радника,који је у рату са државом за неколико плата које му држава дугује,неки обичан летак типа "Србија Србима",не може ни да засмеје.Дајте неком човеку који протествује испред Кнеза Милоша,један такав летак и постоје велике шансе да ће завршити згужван насред улице или у контењеру. Сведоци смо, да је све више протеста, радних маса,испред владе републике Србије,повремено, долази и до гурања са полицијом,маса узвикује пароле,понеки мали транспарент и то је то.Камера обично сними неког уплаканог деку коме држава дугује 15 плата уназад.Улаз у зграду владе,чува кордон корњача,који су сваког часа спремни да употребе, своје, чувене пендреке, ако маса навали, на улаз.Као што је познато,председници синдиката, су обично комуњаре,левичари марксисти,који су задовољни својом позицијом,јер имају везе са влашћу.Они би требали да воде раднике у борбу против државе,која им дугује новац,којим хране своје породице и школују децу.Они ипак,за такав вид радикалне борбе, немају неког посебног интереса, а признајмо ни "средства". А и кога да поведу? И ко да поведе? И ко кога да поведе? Само мали број протестаната је уопште способан да учествуј у рушењу кордона,улети у зграду владе, и налупа "пар шамара" политичарима.Њих је нажалост, јако мало.И чини се, као да су неозбиљни у борби за своја права.Опште је познато да без младости нема револуције. И заиста, никада тамо, нећете видети млада лица!Млади се обично запошљавају по кафићима,бензинским пумпама,ваљају гудру или их издржавају родитељи.Србија је иначе позната као земља са великим бројем незапослених .Поента је да јако мали број младих људи ради у фабрикама да би уопште били незадовољни својим статусом као чланови синдиката.Неки мало старији се плаше да не изгубе посао па ћуте и трпе репресију државе. Незапослена омладина је у великој мери аполитична и не заинтересована за своје егзистенцијалне проблеме.То је она врста омладине која се типично разликује од нас на пример. Пре неколико месеци,и више,један човек је себи одсекао прст у бесу према систему који му дугује новац?!Неколико пута, радници неких фабрика су, безуспешно, покушали да направе блокаде неких битних саобраћајница, али их је жандармерија почистила са блокада.Најдуже је трајала блокада једног дела железничке пруге,али свега неколико дана, војни резервисти су се једном озбиљно покачили са полицијом(читај државом ) мислим да је било чак и повређених.Они су касније наставили своје протесте и не знам да ли су њихови захтеви испуњени.Мислим да нису. Тешко да ми можемо да остваримо неки велики утицај на синдикате. То јест, на људе који се боре за своје парче хлеба,али им сигурно можемо помоћи у радикализацији њихових протеста,у сукобу са органима реда и домаћим издајници 4000 084;а,и баш тако и чини ми се само тако их придобити на нашу страну. За тако неки радиклани корак или потез, ипак треба да постоји општа национална свест барем стотинак спремних револуционара који би изашли на улицу, заједно са радницима ,да већ једном ,провалимо у зграду владе или упаднемо на скупштинско заседање и директно се обратимо политичарима али пре свега и јавности .Моје је мишљење а мислим да би се многи сложили самном да протести радничких синдиката,могу нама да "послуже" као одличан "параван" за излазак на улицу.Са једне стране,тако би подржали наше људе, који само траже да им се исплати новац за поштени рад,а са друге стране, ми би заједно са њима,здруженим снагама дошли до неизбежног сукоба са домаћим издајницима.И не само да би нашом снагом и младошћу, помогли радним људима Србије у њиховој не равноправној борби са системом него би сигурно добили и њихове симпатије и подршку.Када би уз нашу помоћ,држава морала, да испуни захтеве синдиката,наши летци и наша пропаганда би отворила многим људима очи,они би видели да нису сами,и српски национал револуционари би добили подршку радничких синдиката и рецимо и неки утицај међу њима.Тако би обезбедили себи, подршку за наша јавна окупљања,митинге и протесте. Нажалост,проблеми радничке класе се неће решити преко ноћи,али ако смо револуционари,посвећени своме циљу,ми њима морамо пружити подршку, како би њихови захтеви били испуњени, и како би маса људи пружила нама подршку која нам је преко потребна под овим режимом,који нам законом забрањује само постојање,а камоли одржавање неког јавног скупа или протеста. Resistance


text: Предсjедник Србије Томислав Николић приредио је у згради Предсједништва свечану вечеру за делегацију Кине коју предводи предсједник Си Ђинпинг, преноси РТС. Било је прилике и за неформалнији говор, а кинески предсједник је истакао да су Иво Андрић, Никола Тесла и Новак Ђоковић дали велики допринос развоју читавог света. „‘Валтер брани Сарајево’, ‘Мост’ и остали филмови бивше Југославије заузимају важно мјесто у свјетској историји и кинематографији. Бата Живојиновић је недавно преминуо, што је изазвало велику тугу у Кини“, рекао је Си. Током вечере, лидер најмногољудније земље на свијету разговарао је и са породицом Велимира Бате Живојиновића. Николић је навео и да „ако једно пријатељство доказује да нема даљине која може да раздвоји људе, државе и идеје онда је то пријатељство Србије и Кине. „Наше границе су на различитим континентима, али оне нису раздвојиле наша вриједносна завјештања која су испреплетана, блиска, у многим ставовима једнака“, рекао је Николић. Свечаној вечери присуствовао је и предсједник Републике Српске Милорад Додик. Кинеске предсједник, у недјељу, посјетом смедеревској Железари завршава тродневну посјету Србији.


Јовановић (ЛДП) : Вучић има обавезу да изађе са јасним планом за Косово - Глас Подриња Јовановић (ЛДП) : Вучић има обавезу да изађе са јасним планом за Косово (Бета) - Председник Либерално демократске партије Чедомир Јовановић изјавио је данас да септембарске сусрете председника Србије и Косова види као велику шансу за два друштва да направе искорак у међусобним односима и да се коначно конкретизује политика која ће Косову и Србији отворити перспективу за нормалан живот. Јовановић је у писаној изјави навео да председник Србије Александар Вучић има обавезу да изађе с јасним планом у септембру, који мора имати ширину довољну и за интересе косовских Срба, али и Албанаца који живе на Косову, као и грађана Србије од чије подршке тај план пресудно зависи. "Немамо права да саботирамо тај потенцијални договор због предизборног позиционирања. Нисам спреман да жртвујем будућност генерација наше деце да бих освојио неколико процената на наредним изборима, и то је оно што ЛДП разликује од Савеза за Србију и остатка опозиције", истакао је Јовановић. Он је оценио да су ноћна мора ставови председника ДС Зорана Лутовца да нема договора о Косову док је Вучић на власти, лидера Двери Бошка Обрадовић да нема договора док Русија не постане светска суперсила, док за то време Милан Стаматовић формира дечје паравојне јединице у Србији. "То није слика света о којој маштамо, већ ноћна мора", истакао је Јовановић. Он је навео да због тога предлажу "Коалицију за мир" која ће понудити одговор на актуелне изазове, заснован на вредностима мира и сарадње, а не на појединачним интересима. "Хоћемо да окупимо људе којима је заједничка потреба да се наша земља и регион суштински европеизују, да ставимо тачку на племенске сукобе и да разумемо наше заједничке интересе дугорочније од једног изборног циклуса. Коалиција за мир неће бити предизборни пројекат, већ израз наше потребе да морамо другачије да се бавимо политиком", навео је лидер ЛДП-а. Он је навео да, колико год се покушава зауставити време кроз идеју замрзнутог конфлика, живот тече – Црна Гора је ушла у НАТО, Македонија је направила историјски договор са Грчком, Косово се отвара према Европи, добија визну либерализацију.


– У том ограђеном простору заробљеници су могли да се крећу, али је нама то изгледало као нешто што смо видели само на филму. Касније, 2003. године, отишла сам у Вуковар да пронађем неке од оних који су били заточени у Бегејцима. Срела сам се и са неким од мојих саговорника из 1991. године. Тада су могли отворено да говоре и причали су ми да су били мучени и злостављани, а о малтретирању су ми говориле и жене. Помињали су и да је било смртних случајева – објашњава Вученићева која је материјал снимљен у Вуковару преточила у документарни филм „Главу доле, руке на леђа”.


text: РТС :: Татјана Чорниј, глумица, редитељ и музичар Вести Татјана Чорниј, глумица, редитељ и музичар уторак, 12. нов 2019, 10:24 -> 11:37 Извор: Душица Ивановић / Северноамеричке новине (САН) Поред филмске, музичке и позоришне сцене, свестрано талентована Татјана Чорниј се појавила и у улози редитеља Нушићеве "Госпође министарке" у Торонту, у априлу и септембру ове године, а до краја године ће изаћи први албум музичке групе Red Кaravan, у којој свира и пева. Тренутно ради у школи за укулеле Uschool (uschool.ca), коју води Мелани Дон (Melanie Doane), добитник Juno награде. Тања никад не мирује, само је питање у ком је тренутку више ангажована њена драмска, а у ком музичка уметничка персона. Рођена је и одрасла у Новом Саду, где је завршила средњу музичку школу и дипломирала глуму у класи Бора Драшковића. Играла је на позоришним даскама Српског народног позоришта у Новом Саду раме уз раме са глумачким величинама какви су Мира Бањац и Тихомир Станић (Опасне везе), Јасна Ђуричић и Борис Исаковић (Поп Ћира и поп Спира), Радослав Миленковић (Путујуће позориште Шопаловић), а први професионални ангажман јој је био у Сомбору у представи Јагоша Марковића Декамерон, дан раније. Била је стални члан Српског народног позоришта у Новом Саду, у које су је примили одмах после дипломског, и најмлађи стално запослени члан у историји тог позоришта. Иако се определила за студије глуме, страст коју осећа према музици је никада није напустила. Зато је природно што је музика често интегрални део њеног глумачког рада. САН: Музика се увек неговала у Вашој породици, а Ваш отац је имао пресудну улогу у развијању те љубави. Реците нам нешто више о својој породици и како је избор пао управо на хармонику. Одрасла сам у породици где се стално певало и веселило. Мамин глас ме је смиривао док сам у касне сате, поспана, шћућурена у њеном крилу, слушала звонко певање задовољне дружине. Уз тату сам заволела вишегласје. Имао је прелеп, звонки баритон, волео је да се шали, весели и пева, а и да свира усну хармонику. Рано је страст према музици пренео на мене и дао ми мој први инструмент: усну хармонику. Родитељи су купили хармонику за мог старијег брата, који се, игром случаја, ипак није уписао у музичку школу. Седам година касније је на мене дошао ред. Тата ме је научио да свирам мој први инструмент, а мамина упорност је заслужна за моје успешно завршавање музичке школе. САН: У Вашем животу су се неке одлуке саме наметале. Чак и када сте позвани да, без пријемног испита, студирате хармонику у Москви, Ви сте се ипак одлучили за глуму. Мој велики сан да студирам хармонику у Москви, и поред подршке родитеља, није успео због финансијске ситуације оне тешке 1992. године. У исто време сам се у драмској секцији ђачког дома у Крагујевцу, где сам завршила средњу музичку школу, опробала у глуми и схватила да, иако стидљива, поседујем потребан таленат и темперамент. Следећи корак је био природан: са хармоником у срцу сам се ужурбано припремала за пријемни на студије глуме. Нова врата света уметности су ми се широм отворила. Била сам примљена из првог покушаја, што ме је додатно уверило у то да ми је глума судбински намењена. САН: На студијама глуме сте добили могућност да изразите себе на нови начин. Како је тај период, а посебно успех дипломске представе, изградио Вашу уметничку личност? Бивање на сцени кроз реч и покрет (а не само ноте), коришћење сопственог тела као инструмента, а не скривање иза хармонике, "немилосрдност сцене" (како је често говорио мој проф. Боро Драшковић), непосредност и искреност коју она тражи - у великој мери су ме отворили и проширили мој креативни израз. Уживала сам да, инспирисана речју, креирам животе и приче, да користим језик и тело уместо прстореда и хармонике. Моја дипломска представа "То" (по књизи "Добро дрво" Шела Силверстејна) је била приказ те бескрајне разиграности на коју ме је инспирисала глума. Стални ангажман у Српском народном позоришту у Новом Саду ми је понуђен управо захваљујући дипломској представи, коју сам одиграла на њиховој камерној сцени. Ову необичну монодраму, која у себи има више покрета и музике него речи, извела сам још једном на фестивалу монодраме Позориште једног глумца у Никшићу. САН: Оно што се деведестих година дешавало у бившој Југославији довело је до одласка младих из земље. Али, за велики број људи је живот у расејању отворио врата у свет до тада незамисливих могућности. Да ли је то био и Ваш случај? Јесте. И поред многих успона и падова у прилагођавању новој култури и језику, захвална сам тој неочекиваној промени на свом животном путу. Испрва сам због језика себе видела само као музичара. Музика је била језик који су сви разумели, тако да сам се спремала да овде упишем композицију. Пред пријемни за композицију, отишла сам у Бостон да се сретнем са драгим другом, редитељем Жанком Томићем, и десило се да сам била примљена на трогодишње бесплатне постдипломске студије глуме на Brandeis University. Уз бескрајну љубав и огромну финансијску подршку мог брата и родитеља, открила сам да је глума мој пут. Али, музику нисам напустила. САН: Да ли се и у коликој мери разликује рад у позоришту у Србији и у Северној Америци? И те како! Код нас су сви чланови позоришне трупе много непосреднији и смелији него што је то овде случај. Током студирања у Бостону, веома брзо сам прошла кроз "ватрено крштење" што се тиче рада са партнером у сцени, а после пробе дијалога са колегом сам упозорена да сваки глумац ради само на свом лику и не сме никако да утиче на туђи рад. Прихватила сам такав начин рада, али и данас више задовољства налазим у радној атмосфери коју сам искусила у позориштима у Србији. САН: Какво је било Ваше искуство у Soulpepper Theatre Company, модерном позоришту у коме сте, као глумица и музичар, могли да се опробате у више техника уметничког изражавања? То је било богато искуство, које је оставило лепе успомене. Имала сам уговор на три године као полазник програма Soulpepper Academy и била пресрећна јер је стална плата на дуже од месец дана за глумца у Канади реткост. Много сам научила о тимском стварању кроз рад у групи од десет уметника различитих струка: седам глумаца, дизајнер, редитељ и писац. Ту је било глуме, свирања, певања, компоновања, писања, кловновања, стварања разноразних кратких перформанса... Једна од мени омиљених представа, (re) Birth: E.E. Cummings in Song, добила је три Dora номинације за најбољи мјузикл ансамбл, дизајн и музичко вођство, а 2017. године смо је обновили и извели у Њујорку. САН: Рад на позоришној представи "Госпођа министарка" у Торонту је био ваш редитељски првенац. Имала сам част да будем мали део тог великог и племенитог пројекта. Како сте Ви доживели рад на представи? Рад са трупом ме је у великој мери обогатио и промудрио на многим пољима. Било је захтевно, али је креативни процес са овом групом дивних људи великих срца, увек спремних на смех, био и веома забаван. Уживала сам гледајући како се рађају карактери у сваком од глумаца, како се глумци играју, како се шале и смехом испуњавају салу. Као део овог племенитог пројекта, много сам научила и о режији и о себи, и склопила нова дивна познанства. Изузетно сам захвална што ми је понуђено да режирам ову представу са овом поставом! САН: Ваш супруг Бојан Елез је такође уметник. Како два уметника уклапају своје обавезе и радно време? Која су ваша заједничка интересовања и како проводите слободно време? Бојан и ја смо радознали уметници, маштовити, сличних интересовања, у којима се на неки начин допуњавамо: он је сликар, а ја волим визуелну уметност; он је бубњар, а ја волим перкусије, свирам хармонику, певам; он је редитељ, а ја сам глумица; он је писац, а ја композитор. Обоје волимо разне врсте музике, свирамо у истом бенду, Red Кaravan, а свако од нас има још по један бенд. Поред позоришта, волимо да гледамо добре филмове и серије. Бојана веома поштујем као колегу уметника и волим да чујем његово мишљење и савет. Увек имамо о нечему да причамо, било да је то уметност или трагање за вишим смислом и мудрошћу. Никада нам није досадно. Однедавно радимо на мом првом албуму. Он је вредни уметник незадрживе креативности, који ме много инспирише. Срећна сам и захвална што делим овај живот са таквим човеком. САН: Имала сам прилике да чујем музичку групу Red Кaravan, у којој и свирате и певате. Допада ми се симбиоза разних музичких и етно утицаја, а посебно Ваш несвакидашњи глас. Ко су чланови групе и какви су вам планови? Red Karavan је развио занимљив и донекле необичан звук великим делом захваљујући инструментима које свирамо: две акустичне гитаре и понекад електрична, бас, ђембе, кахон, хармоника и два гласа, а понекад и више гласова. Бојан Шевић - Шева је писац песама, певач и свира акустичну гитару, Борис Давидовић свира акустичну и електричну гитару, Бранко Борас је на басу, Бојан Елез свира ђембе и кахон, и ја сам други глас и хармоника. А понекад сви запевамо! Част нам је била што смо по други пут позвани да свирамо у оквиру програма на коктел-журки Хуманитарне организације Мали свет Канада у мају ове године. Инспирисани подршком људи који су нас до сада чули, почели смо да радимо на стварању албума, који би требало да изађе ове године. Вежбамо и свирамо по Торонту. Чим уговоримо следећи наступ, јавићемо вам!


text: Биографија новоизабраног Патријарха српског Г. Иринеја Његова Светост Патријарх српски Г. Иринеј (Гавриловић) рођен је у селу Видова, код Чачка, 1930. године од оца Здравка и мајке Милијане. На крштењу добио је име Мирослав. У родном селу завршио је основну школу, а потом гимназију у Чачку. По завршетку гимназије уписао се и завршио Богословију у Призрену, а затим и Богословски факултет у Београду. По завршеном факултету одлази у војску. По повратку из војске убрзо бива постављен за суплента (професора) Призренске богословије. Пре ступања на дужност професора октобра месеца 1959. године у манастиру Раковица, од стране Његове Светости Патријарха Германа, прима монашки чин, добивши монашко име Иринеј. Истога месеца на дан Св. Петке 27.октобра 1959. у цркви Ружица испод Калемегдана, бива рукоположен у чин јеромонаха. Док је као професор у Призренској богословији службовао бива упућен на постдипломске студије у Атину. 1969. године бива постављен за управника Монашке школе у манастиру Острог, одакле се пак враћа у Призрен и бива постављен за ректора Призренске богословије. Са те дужности 1974. изабран је за викарног епископа Његове Светости Патријарха Српског са титулом епископа моравичког. Годину дана касније 1975. године изабран је за епископа нишког где се до данас налазио. Патријарх Иринеј је био вредан делатник као Епископ нишки. Године 1987. почела је изградња новог хиландарског метоха, јер је стари који се налазио преко пута Саборне цркве срушен 1947. године. По пројекту Александра Радовића на падинама Делијског виса изграђен је храм посвећен Светом Сави првом архиепископу српском и оцу нације српске, а темеље храма је осветио епископ нишки г.г. Иринеј. Црква Св. Саве је у многоме инспирисана хиландарским храмом (Милутиновом црквом). Грађена је као триконхосна базилика са централним кубетом које носе пиластри. Изнад припрате се налазе два мања кубета. Са западне стране је дозидан улазни трем слично Лазаревој припрати у Хиландару, с тим што је овај трем отворен и застакљен полуобличастим сводовима. Поред цркве сазидан је веома леп конак. Године 1997. постављен је камен темељац за нову цркву која је почела да се гради на новом нишком гробљу и биће посвећена воздвижењу часног крста. Освећење темеља извршио је епископ нишки г.г. Иринеј. На Лазареву суботу (Врбица) 03.04.1999. године, у новом нишком булеварском насељу, у парку на тргу Светих Константина и Јелене поред школе Свети Сава, извршено је постављење и освећење темеља нове цркве. Освећење је извршио владика нишки г.г. Иринеј са свештенством. Пројекат цркве урадио је архитекта Јован Мандић. Црква има елементе рашке градитељске школе, мада је помало неуобичајена реализација таквог храма са два звоника. Црква је посвећена Св. цару Константину и његовој мајци царици Јелени (што је уједно и нишка градска слава). Храм се налази на дивном месту у може се рећи централном градском парку, и свакако ће допринети лепшем изгледу целог амбијента. Овој цркви гравитира огромно насеље од око 80 000 људи. Изградњом ове цркве био би у многоме ублажен проблем недостатка православних храмова, а становници ових насеља неће морати недељом и другим празницима да пешаче 3-4 километра до најближе цркве. И по другим деловима епархије нишке видљива је велика грађевинска активност, како на изградњи нових, тако и на обнови постојећих храмова и манастира. Моментално се диже приближно 40 храмова на територији нишке епархије. Приближно овом броју је и број цркава које се обнављају. Године 1998. је први пут после 50 година за храмовску славу нишке Саборне цркве, Духове, обновљена је велика литија улицама града Ниша. Народ се све више враћа својој мајци цркви. Људи, отргнути 50 година од своје цркве, буде се, крштавају се и у све већем броју венчавају у цркви. Многима од њих црква постаје други дом. Са своје стране Епархија све интензивније делује на успостављању раскинутих веза са народом. Нишки свештеници су, све чешће, радо виђени гости нишких домова. У оквиру нишке епархије веома активно делује епархијски хор Бранко. Одржавају се све интензивнији часови веронауке, како за децу тако и за одрасле. Видна је издавачка активност, како појединих манастира тако и цркава у оквиру Епархије.


На данашњи дан прије тачно 20 година живот је изгубио велики србски јунак Миланковић Вељко. Поручник Вељко Миланковић је био командант батаљона Вукови са Вучијака. Рођен је 5. јануара 1955. године у селу Кремна близу Прњавора (РС), а преминуо 14. фебруара 1993. године у Београду. По професији је био саобраћајни техничар а пре рата је био приватни пр e74 1077;дузетник. Оснивач је и командант јединице Вукови са Вучијака 1993. године. На Видовдан 28. јуна 1991. године, одлучује да помогне свом народу у рату који је тада захватио Југославију. Иде у место Голубић, код Книна, и тамо завршава обуку код Капетана Драгана. Миланковић се истицао на обуци као веома дисциплинован и добар војник и по завршетку обуке добија чин поручника. У родном крају формира јединицу "Вукови с Вучијака". Убрзо он и његови „Вучјаци“ постају истакнути борци и јунаци. Били су свуда где су се водиле тешке борбе, Модрича, Дервента, Јасеновац, Пакрац, Окучани, Босанска и Книнска Крајина. Августа 1991. године са својом осла 3ff9 бљеном јединицом заузео је спомен парк Јасеновац. У току борбе на Брончицама, јединица „Вукови са Вучјака“ која је бројала 47 војника, убила је 37 непријатељских војника а више десетина је рањено. Том приликом заробљена су два тенка Т-84, један оклопни транспортер, веће количине оружја и муниције. Крајем фебруара 1992. године је рањен током борби код села Смртић у Западној Славонији одакле је пребачен у Бања Луку где је оперисан и превезен на ВМА на лечење. Веома значајну, ако не и пресудну, улогу је имао у пробијању „Коридора Живота“. Иако је имао гипс на нози, одбијао је да оде из борбе, и са својим војницима је први био у пробијању „чврстог коридора“. Као командат јединице током пробијања коридора водио је борбе код Добар Куле (1. јул 1992.), Бијелог Брда, Јакеша, Чардака, Цера, Модриче (26. јун 1992.) и Оџака (12. јул 1992). Јунаштво Вељка и његових бораца остаће запамћено у аналима овог рата: „Момци „вечитог поручника Миланковића“ извели су једини класичан јуриш „на нож“ виђен у рату 1992. године. Крећући у напад на забункерисано брдо Јакеш развили су се у стрелце, изнели заставу у прве редове и после команде „НОЖ НА ПУШКЕ“ полетели грудима на непријатељске ровове... Девет их је погинуло, двадесетак рањено – Јакеш је пао.” Тешко је рањен у уличним борбама у селу Кашић (општина Бенковац) 4. фебруара 1993. године када је током дејска Масленица артиљерије[1] током операције погођен у десну страну груди. Умро је 14. фебруара на ВМА у Београду. Три дана касније сахрањен је на родној Кремни. 23. јуна 1993. посмртно је одликован орденом Милоша Обилића. ВЕЧНИ ДУХ СРПСКИХ ОБИЛИЋА И пре но што је пољубац смрти попримио укус неопозивости (14. фебруара ратне 1993. године) после рањавања у грлтлу бенковачког фронта, легендарни поручник се беше преселио у историју, предање и песму. Његови "вукови" остали су на бранику српских земаља, и даље се јуначки борећи. А за јунацима се - као што рече храбра српска мајка - не плаче! Истицао је авryст ратне 1991. roдие.* Летњи предвечерњи пљусак тек бешге проминуо Западном Славонијом, кад је у базу српске војске и ЈНА у Окучанима стигла кратка порука: 'Вукови са Вучјака" продрли су у Јасеновац н преузели контралу над местом. Прекинута су страшна ус*ташка дивљањаа на светој и мученичкој српској земљи. Заробљена два тенка Т*-84; један оклопни транспортер, веће количине пешадијског наоружања и му*ниције, комплетно наоружање, опрема и муниција из ојачане станице усгашке по*лиције. Ослободиоци нисy имали губига*ка.... Држећи папир с поруком у руци, мајор јНА, повереиик генерала Николе Узелца, није крио неверицу: - Немогуће! Па њих је, после прекју*черашње одбране Окучана, осало свега четрдесет шесгорица!.. . Непун сат и по касније присгигла је но*ва порука: "Ојачани вод "Вукова са Вуијака' саче*као је на Брочицама хрватске снаге које су бежале иэ Јасеновца и k 4000 6;ефинитивно их разбио. Непрнјатељ је имао тридесет се*дам мртвих и више десетина тешко рање*них. Наше снаге - без тубитака..." Исте вечери из Јасеновца је, с потписом поручника Вељка Миланковића, коман*дгнта "Вукова са Вучјака", стигла и трећа депеша: "Имамо поуэдана саэнања да Новску у овом тренутку не брани више од сто два*десет усгаша. Томе треба додати и иэвес*тан број оних који су се у расулу повукги из рејона Јасеновца ка Новској. Ово је је*динствена прилика да се, беэ великих про*блема, успстави наша контрала над овим важним месгом. Тражимо хитно одобрење за напад." Историја ће. ако још има оних којима то није јасно, докончати објашњење за*што тражено одобрење никада није сгиг*ло. Новска данас, као што је поэнато, није у границнама Републике Српске Краји*не... У сазвежђу "Белог вука" Тог авгугга први пут сам чуо за "Вукове са Вучјака" и њиховог команданта поруч*ника Вељка Миланковића. Миланковићи су коренима из Црне Го*ре, околина Плужина. У трећем колену уназад доселили су се на плаанину Вучјак, општина Прнњавор, Босанска Крајина. Јед*ног зимског праскозорја, 5. јапуара 1955, у њиховом дому рођено је здраво мушко дете које је на крштењу добило старо хај*дучко име -- Вељко. Пре овога рата Вељко Миланковић, по образовању саобраћајни техничар, био је један од најмоћнијих приватнмх предузет*ника у Босанској Крајини. Кад је почело уздизање српског националног покрета и у бившој БиХ, под фирмом Српске де*мократске сгранке, он је у Прњавору био не само врло активни учесник већ и један од главних донатора. На Видовдан 1990, у Босанском Грахо*ву, одржаи је важан скуп највиђенијих Срба Босанске и Книнске Крајине. Одлу*чено је, поред осталог, да се из свих бо*санскокрајишких општина, за не дај Бо*же, упути одређен број људи на обуку у Голу6ић крај Книна. Међу упућенима, по свому хтењу, био је и Вељко Миланко*вић. После брзе и врло квалитетне обуке, Миланковић се у Прњавор вратио с чи*ном поручника. Од више зналаца могло се чути: тешко је одредити да ли је Вељко Миланковић више научио од врсних ин*структора у Голубићу, или пак они од ње*га. Одмах по повратку, на родном Вучјаку осиива базу и отпочиње обучавање својих будућих бораца. Беху ту претежно стаси*ти младиАи из Прњавора и околине. На леви рукав својих униформи пришивају белога вука, што ће убрзо постати њихов чувени заштитни знак- Капе никад неће носити. Важно је, говораху, оно под ка*пом и у срцу. . . Четрдесет шест »Вукова« оалобађа Јасеновац Ватрено крштење »Вуков" су имали на Коэари. Муњевитом акцијом, у садеј*сгву са одабраним српскмм борцима из Омарске, преузели су контролу над теле*визијским релејом и пробили информа*тивну блокаду под којом су ХТВ, јУТЕЛ и Алијина РТВ Сарајево држали западне српске эемље. Другог августа 7991, усташким нападом на Окучане, букнуо је дуго најављивани рат у Западној Спав 4000 1086;нијн. Убрзо, проце*њујући cтање у ЈНА и однос снага на тек отвореном фронту, Влада Босанске краји*не хитно позива "Вукове са Вучјака" да се укључе у борбу. Тачно 24. августа, "Вукови" су, ноћу, прешли Саву и ушли у село Млаку на ле*вој обали. Потом, кроз поља и беспућа, кроз шикаре и кукурузишта, са територи*је под јаком усташком контролом, иэбија*ју на надвожњак у Врбовљанима, у том тренутку кључну тачку за одбрану Окуча*на. Са запрепашћењем су консгатвали да на тој пресудној тачки нема српских снага. У борбу улазе одмах. Окучани су одбрањени, важна села То*вац и Гријеђани ослобођена. .. Бесни због великих ryбитака и неуспеха у походу на Окучане, усташе отпочињу страшна див*љања у српском Јасеrговцу. +++++++++++++++++ Спреман сам, господо безусловно извршити сваку влшу наредбу, сем оне која представља оцигледну издају српског народа и његових национално-државних интереса - обратио се поручник МиланковиА својим претпостављенима у Команди Корпуса ++++++++++++++++ - Иэбора а времена за чекање рги ни*смо имали. Моралн смо напасги одмах. Бејасмо у садејству са 11. крајишко-ду* бичком бригадом, која је добро одрадила посао. Но истина је да је у Јасеновац ушло и преузело контролу над њим 46 мојих "Вукова са Вучјака". . . Кажа о херојима итрговцима Пошто одобрење за напад на Новсуl није стигло, "Вукови" се, чим се стабилизовала локална власт у Јасеновцу, повла че усвоју базу на Вучјаку. Радило се, за право, о тродневном предаху и попуни људством и наоружањем, после чега је био планиран велики поход на Нову Градишку. Требало је да се "Вукови" у Српцу пребаце преко Саве и тајно уђу дубоко залеђе усташке одбране. Истовремено окучанске јединице територијалне одбра не имале су задатак да фронrално креу~ ка Новој Градишци. .. Све је у бази на Вучјаку било у энаку прилрема за деликатни подухват. Вече пред лолазак, 14. новембра 1991, на Byчјак је стигао водник војне полиције из Бањалуке Браико Ратић, који је пренео Вељку Миланковићу да га хитно тражи генерал Узелац. И Вељко Миланковић је у Бањалуци эадржан у притвору. Беэ икаквих папира без эваничне истраге, без правог објашњења, у ћелији затвора на Туњицама остао је више од месец дана. Њеroви борци су пуштани, постепено, у групицама, a ое је задржан последњи. Касннје се испоставило да су тих месц и кусур дана бнли кључни у paтy за Западну Славонију. Сви који сy могли баталити планирану трговину српском земљом не беху полжељни тих дана. А поруч ник Миланковић је силно згрешио, како ће доцније чути, због изјаве у Команди Корпуса: - Сnремаи сам, господо, безугловва пэвршити сваку вашу наредбу, сем ове која предсгавља очнгледеу издају српског народа и његових национално - државинх нитсреса! Српски га метек није га хтео. . . Кад је Миланковић поново стигао на Вучјак, стање у Западној Славонији било је, за Србе, изузетно неповољно. Пада Ма*шићка Ш 4000 072;гoвина, падају Ширинци, угрo*жени су Чаглић, Бодска, Окучани... На гласника из Окучана у бази на Вучјаку није требало дуго чекати. - Прихватили смо, без двоумљења, и кренули у најкраћем могућем року. јер од почетка смо знали и зацртали ако допустимо да неко од свега овога направи приватне,клановске или сграначке ратове, Србима се не пише ништа добро - казао ми је Вељко. Три пута је тком децембра те 1991, Вељку Миланковићу био намењен српски метак: Судбина нли нека виша смисао учинили су да не буде ни огребав оа сеојнх. Рањен је 28. фебруара 1992. (нагазна мина), кад су "Вукови" под сумњивим околностима послати у једну ноћну акцијy. (На једној мојој кутији "дрине" без филтера, Вељко ми је исцртао ситуацију у околини села Смртићи и објаснио "систсм навлаченња на танак лед.. ..) Кроз нагарављене перспективе, највероватније хеликоптсром, доспева на ВМА у Београду. Лечење никада није завршено. Из блокираних западних српских земаља до поручника Миланковића допрли су позиви. Отпочињала je "Операција коридор", а њу је тсшко било и замислити без "Вукова са Вучјака". Судбина операције "Коридор" ломила се, већ у старту, у бици за Цер. Поручник Миланковић предводио је своје "Вукове" с гипсом на рањнеој нози (тако је било у свим биткама током операције). Жесто*ким јуришом "Вукови", у садејству са храбром кордунашком четом, пробијају ушанчене усташке линије и чине први корак на "Путу Живота". . . >>Иде Вељко, эа њим иду момци. . .<< На захтев Милана Мартића, "Вукови" су у наставку операције "Кодридор" били у друroј тактичкој групи крајишког пу*ковника (сада генерала) Милета Новако*вића. Налет српских снага заглавио се недуго после битхе на Церу. Пуковник Симић је, форсирајући Босну, био бачен назад. На врло неповољном терену, било је готово немогуће одлучујућу технику провући наnред. На предлог Вељка Миланковића, после вишедневног генералског нећка*ња, техника је спуштена са брда и треба*ло је покушати пробој друмом, у колони. Одлука је била рискантна, али, заправо, једино моryћа! И, колона је кренула. На челу су били "Вукови" и невелика тенковска јединица "Сивци" (названа по своме храбром ко*мандиру, "ражалованом поручнику Сивцу").* У жестоким борбама "у ходу" - преко Добор-куле, Јакеша, Пећника, Мионице и Липа - успевају да се пробију и провуку технику без губитака. Пала је и Модрича.Узимање Оџака потом је била ствар рутине.. У аналима овога рата свакако ће остати и редови старог новинарског вука Зорана Богавца: "Момци 'вечитог поручника Миланко*вића' извели сy једини класичан јурииш "на нож" виђен у грађанском рату 91/92. Крећући се у напад на забункерисано брдо Јакеш, развили су се у сгрелце изнели заставу у прве редове и, после команде "Нож на пушке!' полетели грудима на не*пријатељске ровове. .. јуришајући на Ја*кеш, стратешку тачку са које се бранила Модрича, свој комадиh славе гл 4000 ;авом је платило девет Белих вукова"" Двадесетак их је рањено. Јакеш је пао. Паника - "Ву*кови долазе! - захватила је Модри*чу. . " ". . . са Вучјака српски добровоњци..." Беху то дани киша, маглуштина, грмљавине. Употреба авијације била је готово немогућа.Борбе за Коридор, од битке на Церу до спајања са јединицама Источнобосанског корпуса, трајале су месец дана ++++++++++++++++ Судбина операције "Коридор" ломила се, већ у старту. Поручник Миланковић предводио је своје "Вукове" с гипсом на рањеној нози, тако је било у свим биткама током опервције ++++++++++++++++ Генералске чинове добили су Мар*тић, Келечевић и Ђукић, Вељко Миланковић је остао поручник, на местy коман*данта елитног батаљона. И потапшан је по рамену. А одмах по пробијању Коридора, "Вуко*ви" су поноео у гротлу. Двадесет један дан и двадесет једна ноћ! Кренувши из ка*сарне у Дервенти, освајају јаке усташке утврде Бабино брдо, Беглуке, Рашиће. У истом налету, тукући се три дана прса у прса са елитним усташкнм формацнјама, избијају на коту 181, а то је половина злогласног и "блиндираног" Бијелог брда. Даље се није могло: тенкови неисправ*ни, муниције омањало, свеже снаге не пристижу, радио-везе на све позиве остају неме. . . Не одступају ! Ту, у крвавим борбама да се одржи кота 181, гине их шесторица, двадесет четворица су теже рањени. .. Ко*та 181, је одржана, Бијело брдо је пало, по*зиција усташа у Босанском Броду постала је неодржива. После краћег предаха, "Вукови" су при*кључени четвртој тактичкој групи пуков*ника Пере Чолића. У нову борбу улазе од*мах. За два дана, линију фронта померају седам километара! Заузимају село Брђане, чиме је пробије*на прва линија усташке одбране Градачца из правца Пелагићева. Потпуно овладава*ју селима Турићи, Савићи, Буквик Горњи и Доњи, Липорашће. Следи усташка офанзива из правиа Туз*ле. "Вукови" су хитно, ноћу пребачени на правац Церика, у епицентар удара. Два дана касније, офанзива је пропала, напа*дачи у расулу одбачени. Место у историји, легенди и песми Потом, из разлога који нису битни за ову причу, одлазе на одмор. Но не задуго. Уследио је усташки напад на Републику Српску Крајину. "Вукови са Вучјак" су, треба ли напо*мињати, хитно пребачени тамо где је нај*теже. Оне ноћи кад је "Бснковац висио" ускачу на прве линије и, заједно са "Српским тигровима", држе фронт на*спрам усташке оклопно-пешадијске бри*гаде... Српски Бенковац није пао. У уличним борбама у селу Кашићи, 4. фебруара ратне 1993, гелером од немачке гранате испаљене из усташког оруђа по*roђeн је у десну страну груди поручник Вељко Миланковић. . . И пре но што је пољубац смрти nопри*мио укус неопозивости (14. фебруара, на ВМА у Београду), Вељко Мнланковкћ се беше преселио у историју, легенду и пес*му (""Иде Вељко, за њим иду момци / са Вучјака српски добровољци"). "Вукови са Вучјака" остали су на бенко*вачком фронту, и даље се јуначки 6орећи. >>Ј 4000 ош жешће, за успомену на свога неум*рлог командаита!" поручили су ових да*на. "Предање о српском Обилићу, преко успомене на Вељка, живјће у нама. .<< Неколико дана пред одлазак на бенко*вачки фронт, Вељко Миланковић јавио ми се из Новог Сада и позвао ме да, ако икако моry, дођем. Разговарали смо до касно у ноћ: о рату, части, спободи, Ота*џбини, о Уједињеним Српским Земљама, о издаји и трговини светнњама. .. Полазе*ћи, казао сам му само: "Чувај се!" Док сам жив, памтићу како се тада ос*мехнуо и, без патетике, поново цитирао "Не видети никога никад више. То је једини прави опис смрти." СЛАВА МУ И ХВАЛА!


Преузимање игра ЛИМБО за Андроид андроид › Игра,Логика› ЛИМБО Игра Логика Авантура Акција ЛИМБО - лето 2010 ЛИМБО игра први пут појавио на конзоле Кс-Бок 360. Било је потребно више од четири године, тако да смо поштовали програмерима на Андроид платформи са њихове пажње и створила верзију за њу. Треба напоменути да је утакмица била ЛИМБО победник у великом броју номинација и добитник је многих позитивне критике од угледних играчких публикација Хајде да разговарају о игри ЛИМБО, откривају своје предности и слабости. Одмах морам рећи да је ова игра је - рад уметничких и гејминг вештина, иако се слика не делује тако, зато немојте га судити по екрана или видео записа. Главне карактеристике игре Лимбо: · У игри уз употребу простог 2Д графику · Подржава могућност интеракције са другима масти · Свака промена у спољном свету има неки смисао · Игра има беспрекорну стил · У тамном и суморне игру нагласком на детаљима који ће вас одушевити, ако напомена · Играње је конструисан у складу са занимљивом парцели, која има потпуно отворену завршетак · Свака одлука коју чине утиче на изолацију причу · Изабрани и одговарајући заплет музичког пратњу амбијента Радња игре захтева посебну пажњу. Морам да кажем да је веома промишљен и заснива се на верским темама. Када особа умре, његова душа, према Католичкој цркви, налази се у одређеном свету између неба и пакла званог Лимбо. Душа је на њему остао до до Гд га одређује да последњи. Игра има јак нагласак на детаљ, јер је темељно прожета симболике као симбол изражава неразумљивом суштину предмета и појава. Ако сте спремни да улазим у детаље, игра ће вас одвести на огромном свету искуства, пун занимљивих дисплеја. Ако нисте склони рефлексија и да пронађу уобичајену аркадна игра у којој можете да покренете безумног, игра ЛИМБО је погодан, али у овом случају можете отворити утакмицу за само 20%. Игра има једну ману - она се плаћа, то кошта $ 5. Нажалост, не постоји демо, играјући у томе, можете одлучити да ли да игра свој новац. И све зато што су програмери сто сигуран у ваш производ, можете такође ценити ово ремек, само плаћањем потребну количину. Резиме: игра у којој играте, ако унесете број потрошача играчких производа. Ако желите да разумеју дубље значење игре ЛИМБО и уроните у свом необичном свету, то, а ви ћете схватити да то нема премца. Ако желите да играте, о било чему без размишљања, такође не можете погрешити тако што добру слагалица аркадна игра.


у Вести, Видео, Политика 17. марта 2018. 13 Коментара Београд-Данас су велеиздајнику и лопову Вучићу пуна уста бриге о наталитету, деци и њиховој будућности. Све је то само део спин камапње којој је за циљ да покуша да вести и њихов садржај преусмери са страховите афере у којој се српски буџет пљачка за преко пола милијарде евра а у којој су директни учесници и извршиоци те пљачке нико други до премијерка Србије Ана Брнабић и велеиздајник Вучић који је инсталирањем Брнабићке на место српског премијера омогућио спровођење те пљачке српског буџета у дело. Данас покушавају да спинују све вести и медијске садржаје наводном бригом о деци и наталитету а ова велеиздајничка и лоповска олош до јуче је овако говорила о тој истој теми. Погледајте па само процените о чему је реч: deca Александар Вучић Рађање Србија 2018-03-17 Означено са:deca Александар Вучић Рађање Србија Претходни: Посланица СНС: Имамо одличне односе са НАТО Следећи: Албанија почиње извоз оваца и коза у Србију 17. марта 2018. at 17:46 Kazu vesti, „da ce albanija da izvozi ovce i koze u Srbiju“. PA, SRBIJA JE PUNA, KOZA, OVACA I OVNOVA!!! 18. марта 2018. at 14:45 А АВетиња тражи још наше деце да појача продају србске деце на државном нивоу, јер држава тргује нашом децом. Не говори он ово због наталитета, већ због бизниса са нашом децом, која завршавају као органи или жртвована у сектама или злостављана од педофила и педера. Србија је данас најсуровије друштво. Мила Алечковић отворено прети. 18. марта 2018. at 14:48 Демони нам отимају децу. 17. марта 2018. at 18:11 „Ово наше мајке, жене и сестре добијају после порођаја у Вучићевој Србији 17. марта 2018. Србија Док та деструктивна велеиздајничка поган данас спинује, шири лажи и дезинформације српске мајке, жене и сестре добијају ово са фотографије за оброк после порођаја у здравственом систему Вучићеве Србије којим управља нико друго до човек коме је надимак доктор смрт.“ Imate fotografiju „obilnog“ obroka koji nase porodilje dobijaju nakon porodjaja i radjanja malih andjela! https://www.srbijadanas.net/ovo-nase-majke-zene-i-sestre-dobijaju-posle-porodjaja-u-vucicevoj-srbiji/ 17. марта 2018. at 19:37 Тако је кад мислимо да је домовина наше деце иста она која је била домовина наших очева, дедова, прадедова, па докле нам памћење сеже. Ово је само наставак оног поганог притиска да нас раселе да побегнемо од нас самих, да наша деца више не знају да су Срби. Само ми није јасно шта све треба да нам се деси да сви заједно схватимо шта нам раде, појединачно добро знамо и видимо муку, али заједно смо склони да продамо све за пар кила брашна, уље, паштету са ликом свевлада.... 17. марта 2018. at 20:29 О нестанку-пропадању деце у Америци, нпр. да знате: Крадут детей с помощью приманок в людных местах, уже на готове специальные люди, спецмашины, детей пересаживают на спецсамолёты и они оказываются в Вашингтоне. И эти дети идут на сексуальные утехи и жертвоприношения для самых высших кругов Вашингтона А како смо онда тек ми мали и ситни, ми смо КОН-СЕРВ. 17. марта 2018. at 19:33 После свега што се дешава мислим да ће и мушки део Србије добити посету Матарушкој бањи, али као пацијенти. 17. марта 2018. at 21:11 Gospodar je priznao da je oboleo od sarkoma,pa je shvatio da pare nista ne znace,pa se malo postideo,ovo sto sada prica dodje mu kao LABUDOVA PESMA! Није важно шта породиље добијају за оброк. Важно је како његов напредни олош, вечера бифтек са преливом од тартуфа који кошта како тај говнар рече, као примања бившег борца са ратишта.....Дабогда му пресело! 18. марта 2018. at 01:53 ULICE SU PRAZNE, A MI PISKARAMO, PO OVOM „STAKLU“ !!! ZATO NAM SE SVE OVO I DESAVA, „JUNACI“ ! 18. марта 2018. at 17:43 Beogradzani su se opet „pokazali“, nema sta, juce izasli da obeleze godisnjicu pogroma na nasoj zemlji, nisu smatrali da im je duznost da odaju pocast zrtvama, da pokazu da im je stalo do svih onih koji su do sad izginuli, iz kojih su cupani organi dok su bili zivi, sve dece koja su stradala i stradaju, onima koje su isterali iz kuca, BRAVO! Bravo, beograde, treba sprati vase ulice jakim smrkom ne bi li se tako djubre koje se nakupilo oteralo nazad u kanalizaciju! 18. марта 2018. at 12:10 A vi kako te?Nema ništa,Vučić mi da pare a ja jebem sve po kući pa ko zatrudni..Reče cigo. 18. марта 2018. at 13:53 Evo sta nam se sprema ispod zita: https://www.srbijadanas.net/veleizdajnicki-rezim-se-priprema-da-preda-apatin-sa-okolinom-hrvatskoj/


text: 21. октобар (21.10.) је 294. дан у години по грегоријанском календару (295. у преступној години). До краја године има још 71 дан. Догађаји 1096 — Селџучка војска Килиџ Арслана је уништила војску сељака-крсташа на њеном путу ка Никеји. 1097 — Први крсташки рат: крсташи започели опсаду Антиохије. 1520 — Фердинанд Магелан је открио пролаз који спаја Атлантик с Пацификом, који се данас, у његову част, назива Магеланов пролаз. 1600 — Токугава Ијејасу је поразио вође супарничких јапанских кланова у бици код Секигахаре, што означава почетак Токугава шогуната. 1805 — У бици код Трафалгара Британци под Хорејшиом Нелсоном поразили су француско-шпанску флоту без иједног изгубљеног брода. 1879 — Томас Алва Едисон извршио је у лабораторији у Њу Џерсију пробу сијалице са графитним нитима. 1938 — Јапанске трупе су после неколико месеци бомбардовања заузеле кинески град Кантон. 1941 — Немци су у Крагујевцу у Другом светском рату стрељали око 3.000 становника Крагујевца и околних места, а међу њима је било и 300 крагујевачких ученика и петнаесторо деце старости између 8 и 15 година. Након Другог светског рата владало је мишљење да је страдало 7.000 цивила. Према подацима историчара и некадашњег кустоса музеја у Шумарицама Станише Бркића, тог дана је стрељано 2.796 лица. 1943 — Ликвидиран највећи јеврејски гето у Минску 1944 — Америчке трупе су заузеле Ахен, први већи немачки град који су у Другом светском рату освојили савезници. 1945 — На изборима у Француској први пут су гласале жене. 1950 — Кинеске трупе почеле су окупацију Тибета. 1969 — Вили Брант је формирао коалициону владу социјалдемократа и либерала и постао први социјалдемократски канцелар Западне Немачке. 1986 — САД су наредиле педесетпеторици совјетских дипломата да напусте земљу до 1. новембра као одговор на протеривање петорице америчких дипломата из Москве. 1991 — На основу одлуке Председништва СФР Југославије јединице Југословенске народне армије напустиле су Словенију. 1994 — САД и Северна Кореја су потписале споразум према којем ће Пјонгјанг замрзнути и потом напустити нуклеарни програм. 1997 — Мило Ђукановић, премијер Црне Горе победио је на председничким изборима Момира Булатовића, дотадашњег председника, који је имао подршку председника Србије Слободана Милошевића. Тиме је знатно смањен Милошевићев утицај у Црној Гори, а нови црногорски председник усмерио је своју политику на издвајање из југословенске федерације. 2001 — Југословенски генерал у пензији Павле Стругар доборовољно се предао Међународном суду за ратне злочине у Хагу, који га је у фебруару месецу оптужио за кршење закона и обичаја рата на подручју Дубровника 1991. Он је био први официр бивше Југословенске народне армије који се добровољно предао овом суду. 2002 — Хашки трибунал отпечатио је оптужнице против Драга Николића, Вујадина Поповића и Љубише Беаре, које их терете за учешће у злочинима почињеним у Сребреници, јула 1995, након што су снаге Војске Републике Српске преузеле контролу над тим градом. Рођења 1328 — Цар Хунг-ву из династије Минг, кинески цар. (прем. 1398) 1449 — Џорџ Плантагенет, војвода од Кларенса. (прем. 1478) 1650 — Жан Бар, француски адмирал. (прем. 1702) 1725 — Франц Ласи, аустријски фелдмаршал. (прем. 1801) 1757 — Пјер Ожеро, француски војсковођа и маршал. (прем. 1816) 1772 — Семјуел Тејлор Колриџ, енглески писац и мислилац. (прем. 1834) 1790 — Алфонс де Ламартин, француски књижевник и политичар. (прем. 1869) 1833 — Алфред Нобел, шведски хемичар, индустријалац и проналазач. (прем. 1896) 1877 — Освалд Ејвери, амерички лекар и медицински истраживач. (прем. 1955) 1917 — Дизи Гилеспи, амерички џез музичар (трубач, певач, композитор). (прем. 1993) 1929 — Урсула Ле Гвин, америчка списатељица. (прем. 2018) 1942 — Џуди Шајндлин, амерички адвокат, ТВ личност и списатељица. 1943 — Тарик Али, британски историчар, романописац, режисер, политички активиста и коментатор. 1945 — Никита Михалков, руски режисер и глумац. 1947 — Даринка Јеврић, српска песникиња и новинар. (прем. 2007) 1949 — Мишел Бријер, канадски хокејаш. (прем. 1971) 1949 — Бенјамин Нетанјаху, израелски политичар. 1955 — Милош Радовић, српски сценариста и редитељ, творац Отворених врата 1956 — Кери Фишер, америчка глумица. (прем. 2016) 1956 — Андро Кнего, хрватски кошаркаш. 1957 — Волфганг Кетерле, немачки физичар, добитник Нобелове награде за физику (2001). 1958 — Андреј Гејм, холандско-британски физичар руског порекла, добитник Нобелове награде за физику (2010). 1959 — Кен Ватанабе, јапански глумац. 1965: Јон Андони Гоикоечеа, шпански фудбалер. Јожек Хорват Муц, словеначки и ромски књижевник и ромолог 1971 — Никола Дамјанац, српски фудбалски голман. 1972 — Александар Стојковић, српско-босанскохерцеговачки глумац. 1980 — Ким Кардашијан, америчка јавна личност, модел и глумица. 1981 — Немања Видић, српски фудбалер. 1981 — Мартин Кастрођовани, италијански рагбиста. 1982 — Џејмс Вајт, амерички кошаркаш. 1984 — Ана Богданова, руска атлетичарка. 1986 — Милан Вилотић, српски фудбалер. 1987 — Андреј Гречин, руски пливач. 1990 — Рики Рубио, шпански кошаркаш. 1992 — Бернард Томић, аустралијски тенисер. 1997 — Никола Танасковић, српски кошаркаш. Смрти 1096 — Валтер без Земље, вођа сељачког крсташког рата. 1125 — Козма Прашки, чешки свештеник, писац и историчар. (рођ. 1045) 1266 — Биргер Јарл, краљ Шведске. (рођ. 1210) 1422 — Карло VI Луди, француски краљ. (рођ. 1368) 1765 — Ђовани Паоло Панини, италијански сликар и архитекта. (рођ. 1691) 1805 — Хорејшио Нелсон, британски поморац и адмирал. (рођ. 1758) 1931 — Артур Шницлер, аустријски приповедач и драматург. (рођ. 1862) 1969 — Џек Керуак, амерички писац и један од оснивача битничког покрета. (рођ. 1922) 1969 — Вацлав Сјерпињски, пољски математичар. (рођ. 1882) 1978 — Анастас Микојан, совјетски политичар, револуционар и дипломата. (рођ. 1895) 1980 — Ханс Аспергер, аусријски лекар. (рођ. 1906) 1984 — Франсоа Трифо, француски филмски режисер. (рођ. 1932) 1990 — Дени Шамун, вођа либанске Националне либералне партије. (рођ. 1934) 2014 — Марија Црнобори, југословенска глумица. (рођ. 1918) Празници и дани сећања Србија: Дан сећања на српске жртве у Другом светском рату Српска православна црква слави: Преподобни Иларион Велики Референце Литература http://www.b92.net/news/indexs.php?start=20&order=hrono&dd=21&mm=10&yyyy=2003