text: Политика Online - Утврђени критеријуми за припрему државне матуре После жучне расправе, већина чланова Сената Универзитета у Београду гласала да проф. др Весна Тодорчевић са ФОН-а буде изабрана за редовног професора Аутор: Драгана Јокић-Стаменковићчетвртак, 18.04.2019. у 16:42 Седницу Сената Универзитета у Београду одржану јуче обележила су бројна питања и дилеме везана за полагање државне матуре, али и расправа о томе да ли ово универзитетско тело треба да "пресуди" у случају професорке Весне Тодорчевић са Факултета организационих наука, којој је оспорен избор у звање редовног професора. Факултети ће имати право да поставе додатне услове за полагање државне матуре, али овај испит, који се законима најављује још од 2005. године, биће селекциони за бруцоше. Државну матуру, која ће бити директна улазница на факултете, полагаће средњошколци који сада иду у други разред и завршиће четворогодишње смерове школске 2020/21. године. То је на јучерашњој седници Сената Универзитета у Београду (УБ) најавио Виктор Недовић, државни секретар Министарства просвете. Овим су министарство и Ректорат УБ први пут званично најавили националну матуру. Новина је да су израђени критеријуми за припрему и спровођење матуре и формирана комисија која ће пратити цео процес у току настанка и касније када буде спровођен. Матуранти ће имати три обавезна испита на крају четворогодишњег школовања и један на крају трогодишње школе, најавила је Марија Крнета, руководилац општег средњег и уметничког образовања у Министарству просвете. Тестови ће бити у јунском и августовском року, у исто време у свим школама у земљи, а сваки ће трајати 240 минута и имати по 40 задатака, по десет основног и напредног нивоа, а 20 средњег. – Постојаће општа, стручна и уметничка матура. Прву полажу гимназијалци, којих је тренутно 25 одсто. Један дан решавају тест из српског, другог дана из математике, а трећег предмет по избору са листе од седам опција. Уметничка матура имаће матерњи језик, наставни предмет по избору и уметнички наставни предмет, док ће ђаци стручних четворогодишњих школа полагати српски, математику и стручни испит. Он се састоји од теста провере стручних знања и матурског рада – истакла је Крнета и додала да ће национална матура, поред обавезног општег дела, имати и изборни, у зависности од тога које ће предмете бодовати факултет на који ђак претендује. Полагање овог изборног дела омогућиће ученицима свих школа да упишу факултете које желе. Представници Сената имали су питања како ће ученици медицинске школе уписати медицину ако полажу стручни испит који не садржи тестове из хемије и биологије који су могућа улазница на тај факултет. Крнета је појаснила да ће управо то бити омогућено полагањем изборног дела матуре. Миодраг Поповић, члан Националног савета за високо образовање, упозорио је на неколико могућих проблема и истакао да га највише брине питање регуларности овог испита и могућег "цурења података", јер ће тестове правити бројне особе, укључујући и преводиоце за мањине, а такође ће их и прегледати немали број људи. После жучне расправе у којој је ректорка УБ Иванка Поповић чак и запретила Зорану Ракићу, декану Математичког факултета, удаљавањем са седнице Сената, одлучено је да Весна Тодорчевић буде изабрана у звање редовног професора на Факултету организационих наука. За њен избор у више звање гласало је 27 чланова, против су била три, док је седморо било уздржано. Пре гласања чланови највишег тела УБ повели су получасовну расправу о томе да ли Сенат треба да пресуди у овом случају, с обзиром на то да му Веће научних области, које је претходно дало негативну другостепену одлуку на њен избор, није одговорило на захтев. У њему је тражено да Веће научних области образложи своје противљење избору Тодорчевићеве у више звање, али ово тело то није учинило. – Одговорено нам је да је председник већа имао здравствену интервенцију и да не може да држи седницу. Затражили смо да то учини његов заменик, али он је одговорио да то, такође, не може из здравствених разлога, да пије лекове против повишеног крвног притиска и не сме да буде изложен стресу. Ово је случај који је недељама био присутан тамо где не треба да буде, стигло нам је много информација и формалним и неформалним путем. Мишљење већа нам није дошло, из разлога који се не могу прихватити. Питам се само колико чланова Сената пије лекове против хипертензије. Молим колеге за рационалну дискусију без емоција – истакла је ректорка Поповић, позивајући чланове Сената да се изјасне да ли желе да гласају о овом случају, или да Већу научних области ипак дају још мало времена. Већина је пресудила за гласање, које је затим било у корист Тодорчевићеве, која се убраја у најбоље младе математичаре у Србији, али и шире. Прича о њеном унапређењу је планула у медијима, што су неки декани јуче замерили, а Драган Симић, декан Факултета политичких наука, подсетио их је да глас јавности није безначајан, иако није пресуђујући. Позитивном одлуком Сенат УБ јуче је ставио тачку на случај у којем се, при избору у професорско звање, Весни Тодорчевић није оспоравала стручност, већ јој се као главни недостатак приписивало дуго одсуство са наставе због трудничког и породиљског боловања. У току расправе Бранислав Боричић, декан Економског факултета, као један од аргумената против гласања Сената истакао је чињеницу да се у случај умешала и инспекција Министарства просвете, која испитује првостепено негативно мишљење које је на избор Тодорчевићеве дао Математички факултет, са ког је потекла. Супротно Статуту БУ, тада су гласали сви чланови Наставно-научног већа факултета, а не само редовни професори. Подсетимо, ФОН је, самим предлогом за више звање, подржао Весну Тодорчевић.


Новости – Страна 2 – Завет отаџбини Почетна › Архива за Новости › Страна 2 Завичајни куп Републике Српске 2017. Објављено 03/06/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Под мотом “Играјмо за Републику Српску” и ове године се организује “ЗАВИЧАЈНИ КУП РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ” у малом фудбалу. Такмичења почињу у јуну 2017. и прва фаза групних такмичења игра се у 4 регионална центра: Београд, Суботица, Нови Сад и Зрењанин.... Књига страдалника – Брчанска Малта Објављено 22/05/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Драги пријатељи и саборци, прочитајте списак и контактирајте удружење ако имате допуне и податке. Свака помоћ је драгоцена. Двадесет пет година Војске Републике Српске у Београду Објављено 19/05/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Пред препуном салом Медија центра, која прима око 100 људи, одржана је трибина о Војсци Републике Српске. Међу многобројним гостима су били и: господин Миленко Ристић, изасланик г. Младена Иванића, српског члана Председништва БиХ, господин Мирослав Којић, конзул БиХ... Све на свету има цену, а слобода највишу – писмо Радована Караџића Драга браћо, Честитам вам 25 година Војске Републике Српске, уз искрене жеље за свако добро и личну, породичну и професионалну срећу и успех. Све на свету има своју цену, а слобода највишу. Ту цену смо платили жртвовањем сви ми, свако... АГЕНДА ТРИБИНЕ О ВОЈСЦИ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ Објављено 17/05/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ ДВАДЕСЕТ ПЕТ ГОДИНА ВОЈСКЕ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ 1992-2017. Објављено 15/05/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Поводом обележавања 25 година од формирања Војске Републике Српске, наше удружење, уз подршку Представништва Републике Српске у Србији, организује трибину ДВАДЕСЕТ ПЕТ ГОДИНА ВОЈСКЕ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ 1992-2017. у четвртак, 18. маја, у 11.00 часова, у великој сали Медија центра, Теразије... Писмо генерала Младића,поводом 25 година од формирања ВРС Објављено 12/05/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ 04. 2017. Поштовани моји саборци, Сви војници, ГЛ (грађанска лица) и све старешине, к-дири (командири), команданти и сви руководиоци ВРС и сви припадници МУП-а РС, полицајци и руководиоци, драга браћо и сестре имам част и обавезу да Вас све топло... У СПОМЕН ХЕРОЈИМА Објављено 24/04/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Позивамо вас на велики концерт у Бјељини, поводом Дана победе над фашизмом, 9. маја и 25-огодишњице формирања Војске Републике Српске. ВОЈСКА РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ – 25 година Објављено 02/04/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Република Српска је 9. јануара 2017. године достојанствено обележила 25 година свог постојања, 28. фебруара обележено је 25 година од доношења првог Устава српског народа, а 12. маја се навршава 25 година од формирања Војске Републике Српске. Тим поводом, наше... Годишњица досељавања Херцеговаца у Банат Објављено 13/03/2017 од Марина Буквић — Без коментара ↓ Традиционално обележавање годишњице досељавања Херцеговаца у Банат, одржано је у Зрењанину, у суботу 11. марта. Прославу је организовало Удружење Херцеговаца, потомака и пријатеља Херцеговине у Банату, а један од домаћина је био и градоначелник Зрењанина, Чедомир Јањић. Он је тим... Brnabićeva sa Sobotkom: Odnosi dve zemlje na visokom nivou


Долазак опште друштвене кризе и рат 90 – их година, захватио је и ово подручје, на којем се распадом старе државе и старог унутрашњег административног уређења, формирала данашња општина Пелагићево.Званични сајт општине Пелагићево


Како постати амбасадор САД? Налазите се на страници > Почетна > Колумне > Како постати амбасадор САД? 01-03-2014 11:08:33 | | Глас Русије, фото: ЕПА/ vostok.rs | Системска корупција је највећа рак рана србског друштва – колико смо пута чули ову фразу од западних политичара у последњих 15 година. А какво је стање у најразвијенијој демократској држави у свету, како себе види САД? Системска корупција у САД је легализована. Сваки претендент на место америчког председника мора да сакупи, као минимум, милијарду долара – толико кошта председничка кампања. Тај новац неко мора да донира. А пошто у свету „нема бесплатног ручка“, након ступања на функцију, председник мора на неки начин да се одужи својим финансијерима. Најмање што може да уради за њих је да им додели неку од државних функција, нпр. место амбасадора. Тако је недавно лондонски „Гардијан“ објавио текст о троје кандидата на амбасадорска места у Норвешкој, Мађарској и Аргентини – Џорџу Цунису, Ној Мамет и Колин Бел који су заједно донирали Обамин реизбор са 4.2 милиона долара. Недавно, њихова именовања су изазвала бес јавности, када се на слушању у Сенату открило да су имали врло мало или нимало дипломатског искуства. Професионално удружење америчких дипломата ће у наредним данима одлучити да ли ће се јавно супротставити њиховим и сличним кандидатурама, које „имају консеквенце на националну безбедност САД и интересе много важније од појединачних држава или организација чији су представници“. Прошле године, професори са универзитета Пенсилванија Јоханес Федерке и Денис Џет, користећи податке из доступних извора, изучавали су ко и колико је донирао у изборне фондове Барака Обаме. Добијене резултате су потом упоређивали са кадровском политиком Беле куће у ресору спољне политике. Испоставило се да око 30% амбасадорских функција држе пријатељи и спонзори председника Обаме. Најскупље су дипломатске мисије у Француској и Монаку. Оне се процењују на 6 милиона директних донацијама у фонд Обаме. Положај америчког амбасадора у Великој Британији кошта „бедних“ 2,3 милиона долара. Исто тако, 2009 године избио је озбиљан скандал око именовања Луиса Сасмена на место амбасадора у Лондону. Он није имао никакво дипломатско искуство, а његова једина препорука је била то што је сакупљао новац за Обамину председничку кампању. То му није засметало да остане на тој функцији до 2013. године. То исто место је желела и главни уредник магазина Vogue Ана Винтур, која је била један од највећих Обаминих спонзора. Ипак, жеља јој се није испунила. Ни Обамин предходник Џорџ Буш није заборављао своје добротворе. За време свог мандата, најмање 40 своја финансијера поставио је на амбасадорска места. Тако је 2007. године на место амбасадора у Белгији, Буш одредио великог донатора својих кампања мултимилионера Сема Фокса. Суочен са отпором сенатора, Буш је прво повукао Фоксову кандидатуру, а потом, без сагласности сената, декретом му доделио амбасадорску функцију. Да би се укинула ова пракса, разматра се усвајање неке врсте правила по којима ће будући кандидат морати да има макар неко знање о култури и језику земље у коју се спрема да крене. Али то је већ будућност. Милена Цмиљнић,


Добро чувана патриотска тајна Звездиних хероја из Токија! Делије, када ово сазнате, још више ћете их волети! 08-12-2020 13:56 Спорт Фудбал Пре тачно 29 година Црвена звезда је постала шампион света победом над Коло Колом у финалу Интерконтиненталног Купа у Токију. Звездини хероји из Токија (Фото: Јутјуб) Била су то тешка времена за нашу земљу, а тадашњи фудбалер црвено-белих урадили су нешто што је заиста за сваку похвалу. Наиме, питање премија је била тема разговора у Звездином табору. Руководство је имало предлог да награда за освојену светску круну буде 500.000 динара, а једна група играча захтевала је бар двоструко више. За учешће у „Тојота купу“ тражили су по 5.000 долара, а за победу – још 10.000 долара! Али, ако им не буде удовољено, спремни су да се одрекну било какве надокнаде... На састанку са клупским руководством, у хотелу „Токио принс“, фудбалери су све изненадили и донели (не)очекивану одлуку. - Одричемо се награда за учешће у „Тојота купу“ и евентуалну победу над Коло-Колом. Слава нам је вреднија од новца, то је једногласна одлука свих играча да са оваквим ставом изађемо пред руководство клуба - пренео је капитен Дејан Савићевић шта је разговарано иза затворених врата. Такав потез Звездиних „звезда“ изненадио је бројне чланове Извршног одбора, присутне у Токију. Генерални директор Владимир Цветковић, који је заправо једини водио бригу како ће Црвена звезда преживети у ситуацији кад не може ништа да наплати од европске титуле, рекао је: - Алал им вера што су се одрекли премија! Тиме су свима ставили до знања да играју прво за Југославију, па себе и Црвену звезду. Фудбалер испровоцирао геј лоби и добио жути картон због хомофобије. Више о томе читајте ОВДЕ.


source: CulturaX

text: MagnuFuel - мишљења, цена, где купити, купи сада, колико кошта Home / Беаути / MagnuFuel – мишљења, цена, где купити, купи сада, колико кошта Не тако давно био је новост у области аутомобилске технологије, која, у складу са произвођачима и продавцима, може да смањи потрошњу горива. То се зове МагнуФуел (горива ФРИА). Да би се избегло да постане жртва да купи бескорисни производ, потребно је читати коментаре о томе на различитим интернет ресурсе. П> Економски гориво МагнуФуел:? Развод или истина ДИВ> Како МагнуФуел? ДИВ> Споран позитивне и негативне повратне, МагнуФуел. ЛИ> Закључак. ол> Економски горива МагнуФуел: на & нбсп; Не или истина Скоро сваки возач жели гориво потрошено је мање и удаљеност од пролаза се не повећава, а да је снага мотора није пала. Да ли је могуће? Произвођач Ецономизер МагнуФуел тврди да је могуће. П> Овде је уређај Ецономизер МагнуФуел Предности према продавцима на МагнуФуел уређаја, следеће: Х4> Главни трик оглашивачи који тврде да је, у просеку, у зависности од марке и модела аутомобила, потрошња горива је смањена за 20% ЛИ>. Делови мотора су заштићени од лошег квалитета горива. ДИВ> Повећава век (мтбр) мотор машина. ДИВ> ул> Како МагнуФуел Уређај МагнуФуел је уређен тако да пар Неодимиј магнета, који је МагнуФуел, утиче на гориво. Штавише, ови магнети формирају снажно магнетно поље које раскида јединица угљоводоника једињења која горива сагорева бржи. П> Магнетно поље гура молекуле раздвојени тако да су засићене са кисеоником (О2) са свих страна и свих опекотина за гориво без остатка. То повећава уштеда. П> Спорна позитивне и негативне оцене Фул Бесплатно Постоје лажне коментара објављених на налогу или од продаваца, али постоје реални. Обухватају главу и проучавање како ствари функционишу у стварности: Магнетни уређаји нису у стању да разбије везе, молекули супстанце. Да би то урадили, користите нуклеарни реактор или Хадрон Цоллидер. ЛИ> Гориво за возила, било да се ради бензин или дизел је изолатор (супстанца која слабо проводи струју). Дривер-физичар је израчунао да, како би се обновила, да смрви и возити молекуле треба да изгради велики магнет, око 15 спратова у висину. И на овај магнет да носе јаз молекула који треба још више снаге. Испоставило се да су магнети не може да утиче на молекуле горива. ДИВ> Такође, стручњаци кажу да је магнетна поља не може утицати на нечистоће које се налазе у гориву. Стога, да продужи животни век мотора са унутрашњим сагоревањем, уређај МагнуФуел не може. У спотова приказује уређај развијен од стране аутомобилска компанија Генерал Моторс. Али, из неког разлога се ови уређаји нису постављени на производњи својих аутомобила, могло би бити да се подигне рејтинг продаје аутомобила. П> реал преглед МагнуФуел х4> ецономисер купљен посебно за експеримент. Је успешно инсталирана у систем машину. Током операције месец, два и три – не смањење потрошње горива није било Из горње информације закључујемо да, са новим електронских уређаја не јуре. Ако ови уређаји заиста ради, то би био значајан плус за возаче и мање за дилере горива. П>


source: wikipedia

text: 21. јул (21.7.) је 202. дан године по грегоријанском календару (203. у преступној години). До краја године има још 163 дана. Догађаји 230 — Папа Понтијан је наследио Урбана I као 18. папа. 285 — Диоклецијан је именовао Максимијана за цезара и свог савладара. 365 — Критски земљотрес је изазвао цунами који је разорио Александрију. 976 — Основана аустријска кнежевска лоза Бабенберга која је владала Аустријом до 1246. Њихов породични архив постао основни фонд данашњег Државног архива у Бечу. 1242 — Луј IX је у бици код Тајбура окончао побуну својих вазала Хенрија III и Хјуа X Лизињана. 1403 — У бици код Шрузберија краљ Хенри IV је победио побуњенике. 1542 — Папа Павле III формирао инквизицију, конгрегацију кардинала са овлашћењима да прогоне јеретике, како би појачао борбу против протестантизма. 1542 — Прво искрцавање француских војника на обалу острва Вајт током француске инвазије острва Вајт. 1542 — У бици код Јемгума током Осамдесетогодишњег рата Фернандо Алварез де Толедо је победио Луја од Насауа. 1718 — Закључен је Пожаревачки мир којим су окончани Аустријско-турски рат и Турско-млетачки рат. 1773 — Папа Климент XIV издао папску булу -{„Dominus ac Redemptor“}- којом је распустио језуитски ред. 1774 — Русија и Турска су склопиле Кучуккаинарџијски мир којим је окончан Руско-турски рат. 1798 — Наполеон Бонапарта после победе у бици код пирамида завладао Египтом. 1820 — Дански физичар Ханс Кристијан Ерстед представио своје откриће, електромагнетизам. 1861 — Снаге Конфедерације су однеле победу у првој бици код Бул Рана, првом великом окршају Америчког грађанског рата. 1873 — Почео шаховски турнир у Бечу. Победио је Џозеф Хенри Блекбурн. 1897 — Едвард, принц од Велса је отворио галерију „Тејт” у Лондону. 1904 — Завршена градња Транссибирске железнице од Москве до Нахотке код Владивостока. Железница грађена 13 година. 1925 — На Скоупсовом суђењу средњошколски наставник биологије Џон Т. Скоупс је осуђен због предавања еволуције и кажњен са 100 долара. 1940 — У балтичким државама Литванији, Летонији и Естонији успостављена совјетска власт. 1944 — Америчке трупе су се искрцале на Гвам започевши битку за Гвам. 1948 — У Београду у Дому Гарде у Топчидеру отпочео седмодневни Пети конгрес КПЈ, на ком је изабран нови ЦК КПЈ и подржано југословенско руководство у борби против Информбироа. 1949 — Сенат САД је ратификовао Северноатлантски споразум. 1954 — На Женевској конференцији Вијетнам је подељен на Северни и Јужни Вијетнам. 1960 — Сиримаво Бандаранаике постала премијер Цејлона, као прва жена у свету која је дошла на чело владе. Она је на то место дошла по убиства њеног мужа Соломона. 1970 — Након 11 година изградње завршена је Асуанска брана у Египту. 1973 — Упркос протестима светског јавног мњења Француска почела серију нуклеарних проба у јужном Пацифику. 1974 — Грчка је прихватила резолуцију Уједињених нација о прекиду ватре на Кипру, дан после турске инвазије. Наредног дана исту резолуцију прихватила и Турска. 1977 — Избио је четвородневни Либијско-египатски рат. 1983 — У Пољској укинуто ратно стање, уведено у децембру 1981. 1983 — Најнижа забележена температура на свету на насељеној локацији од −89,2 °C је измерена у станици Восток на Антарктику. 1993 — У поплавама и клизиштима проузрокованим једномесечним кишама у Индији, Бангладешу и Непалу погинуло око 1.000 људи, а више милиона принуђено да напусти домове. 1994 — Руски писац Александар Солжењицин стигао у Москву после двомесечног путовања по Русији, из које је 20 година раније отишао у егзил. 1995 — Представници 16 земаља на Међународној конференцији о Босни у Лондону упозорили босанске Србе да ће, ако нападну „заштићену зону“ УН у Горажду, бити суочени са узвраћањем које укључује употребу ваздушне силе. 2008 — У Београду ухапшен хашки оптуженик Радован Караџић, бивши председник Републике Српске. 2011 — Окончан је Насин програм спејс-шатлова слетањем шатла Атлантис после мисије СТС-135. Рођења 1811 — Димитрије Деметер, хрватски књижевни и позоришни делатник. (прем. 1872) 1816 — Паул Јулијус фон Ројтер, немачко-британски предузетник и новинар, познат и као оснивач новинске агенције Ројтерс. (прем. 1899) 1884 — Иван Ђаја, српски биолог, физиолог и писац. (прем. 1957) 1893 — Ханс Фалада, немачки писац. (прем. 1947) 1899 — Харт Крејн, амерички песник. (прем. 1932) 1899 — Ернест Хемингвеј, амерички књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност (1954). (прем. 1961) 1920 — Нада Клаић, хрватска историчарка. (прем. 1988) 1924 — Дон Нотс, амерички глумац и комичар. (прем. 2006) 1924 — Славко Симић, српски глумац. (прем. 2007) 1926 — Карел Рајс, чешко-британски редитељ, продуцент и сценариста. (прем. 2002) 1937 — Божидар Стошић, српски глумац. (прем. 2018) 1948 — Кет Стивенс, енглески музичар. 1951 — Робин Вилијамс, амерички глумац и комичар. (прем. 2014) 1957 — Тихомир Арсић, српски глумац. (прем. 2020) 1957 — Хасан Дудић, српски певач. 1960 — Љубомир Радановић, југословенски фудбалер. 1971 — Шарлот Генсбур, енглеско-француска глумица и музичарка. 1976 — Бранко Милисављевић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1978 — Давор Кус, хрватски кошаркаш. 1978 — Џош Хартнет, амерички глумац и продуцент. 1981 — Хоакин Санчез, шпански фудбалер. 1981 — Палома Фејт, енглеска музичарка и глумица. 1981 — Виктор Ханеску, румунски тенисер. 1983 — Милан Јовановић, српско-црногорски фудбалер. 1984 — Владимир Веременко, белоруски кошаркаш. 1984 — Пол Дејвис, амерички кошаркаш. 1985 — Филип Полашек, словачки тенисер. 1986 — Џејсон Томпсон, амерички кошаркаш. 1988 — Деандре Џордан, амерички кошаркаш. 1989 — Крис Гантер, велшки фудбалер. 1989 — Весна Долонц, српска тенисерка. 1989 — Џуно Темпл, енглеска глумица. 1990 — Милица Ђурђевић, српска политичарка. 2000 — Ерлинг Бравт Холанд, норвешки фудбалер. Смрти 710 — Шангуан Ванер, кинеска премијерка (рођ. 664) 1425 — Манојло II Палеолог, византијски цар (рођ. 1350) 1796 — Роберт Бернс, шкотски песник. 1921 — Милорад Драшковић, министар унутрашњих послова Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца (рођ. 1873) 1944 — Клаус фон Штауфенберг, немачки официр и атентатор на Хитлера 1967 — Алберт Џон Лутули, јужноафрички политичар, борац против апартхејда 1985 — Зоран Радмиловић, српски глумац (рођ. 1933) 1985 — Александар Вучо, српски песник, романописац и активан учесник надреалистичког покрета (рођ. 1897) 1995 — Павле Шовљански, боксер (рођ. 1926) 1998 — Алан Шепард, амерички космонаут (рођ. 1923) 2000 — Станојло Рајичић, југословенски композитор (рођ. 1910) 2008 — Адил Зулфикарпашић, босански политичар (рођ. 1921) 2017 — Предраг Гојковић Цуне, српски певач (рођ. 1932) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свети великомученик Прокопије


text: Рено талисман — Википедија, слободна енциклопедија Француска, Јужна Кореја Рено талисман (франц. Renault Talisman) је аутомобил који производи француска фабрика аутомобила Рено од 2015. године. За кинеско тржиште талисман се продаје од 2012. године, међутим то су у дизајнерском смислу два различита возила. У Јужној Кореји, талисман из 2012. се зове Renault Samsung SM7.[1] Први пут је приказан јавности 6. јула 2015. године, а званичну премијеру је имао септембра 2015. на салону аутомобила у Франкфурту. Развијен је на платформи CMF-CD, коју су заједно развили Рено и Нисан. Долази као замена за лагуну и латитуд. Карактерише га елегантан стајлинг, простран ентеријер, висока технологија и иновативност. Као еспас и кађар има карактеристичан облик маске хладњака са великим централно постављеним амблемом марке. Осмишљени су и оригинални стилски детаљи, као дневна лед светла или као задња лед светла која се дубоко увлаче у поклопац пртљажника. Располаже са великим пртљажником од 608 литара. За разлику од лагуне, која је позади имала пета врата, талисман може бити класичан седан са четворо врата и караван са петоро врата.[2] Опремљен је ефикасним моторима мале запремине, бензински од 1.6 TCe (150 и 200 КС) и дизел мотори од 1.5 dCi (110 КС) и 1.6 dCi (130 и 160 КС).[3]


Укусна Јела Вегитарианские - Чоколадни кафе-колачи од банане (вегански) Чоколадни кафе-колачи од банане (вегански) Озбиљно, причај о узимању банана хлеба! Ова комбинација кафе од банане и чоколаде чине ове муффине савршеним за доручак, ужину и десерт! Коме су потребна јаја и путер када можете да помешате банане и кокосово уље? Ова комбинација чини лепршаве и најмасније муффине около! И њих је лако направити. Помијешајте банане, кокосово уље и шећер, просијте суве састојке, помијешајте заједно и испеците! 4 зреле банане 2/3 шоље кокосовог уља (меког или течног облика) 1/2 шоље органског шећера од трске 1 кашика чистог екстракта ванилије 1 1/2 шоље брашна 1/2 шалице какао праха или какао праха 1 кашика млевене кафе мљевења 3 кашике веганских чипса од малих чоколада Загрејати пећницу на 350 ° Ф. Ставите кашику за муффине помоћу шољица или користите папирне шоље за печење. Помоћу блендера велике брзине помешајте банане, кокосово уље, шећер и ванилију док не постану глатке. (банане можете измрвити и вилицом или користити ручни миксер) Просијте заједно брашно, какао прах, прашак за пециво, соду бикарбону и морску со. Умијешајте инстант мљевење кафе. У великој посуди мешајте заједно влажне и суве састојке док се добро не сједине. Сипајте у шољице за муффине, прелијте мини чоколадним чипсом и пеците 20-25 минута или док уметнута чачкалица не постане чиста. Нека се охлади и уживајте! По оброку: Калорије: 250 # Угљикохидрата: 32 г # Масти: 15 г # Протеини: 3 г # Натријум: мг # Шећер: г Напомена: Приказане информације се заснивају на доступним састојцима и препарату. То не би требало да буде замена за савет професионалног нутрициониста. Хрскави кикирики бутер (Вегански, без глутена, рафинирани шећер) Сирови колачи без орашастих плодова (вегански) Цхили Цхеез Фриес (вегански, без глутена) Резанци са тиквицама од бундеве и бундеве са јабукама и датуљама (вегански, без глутена) Меки салате зелене богиње (Веган)


Звезда у Аустрији кренула победом, Рид пао после 13 минута, Бен погодио за 37 секунди! (ВИДЕО) - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ Звезда у Аустрији кренула победом, Рид пао после 13 минута, Бен погодио за 37 секунди! (ВИДЕО) 25 јун, 2018 7 У првој припремној утакмици у Аустрији фудбалери Црвене звезде савладали су аустријски Рид Стрелци: 1:0 – Бен у првом, 2:0 – Мелег у 13. минуту из једанаестерца. Терен: У Виндишгарстену. Гледалаца: 200. ЦРВЕНА ЗВЕЗДА: Борјан, Стојковић, Савић, Бабић, Хајдин, Јовичић, Крстичић, Мелег, Срнић, Бен, Пешић. Играли су још: Станковић, Ераковић, Терзић, Милијаш, Николић, Милић, Стојиљковић, Јовељић. Црвена звезда је већ у првим тренуцима утакмице дошла до предности коју је умела да сачува, и увећа до одласка на одмор. Бен је био стрелац у 37. секунди утакмице, а кад један тим на овакав начин „шокира“ противника, често се укаже прилика и за још неки гол, врло брзо након првог. „Врло брзо“ у овом случају био је 13. минут; расположени Бен, који је играо на позицији десног крилног нападача, ушао је у казнени простор, надмудрио једног играча Рида, али је био саплетен. Није било дилеме за главног арбитра, а лопту је на „креч“ наместио Дејан Мелег. Прецизним ударцем по земљи у десну страну гола Мелег је успео да затресе мрежу, иако је голман аустријског тима „прочитао“ на коју ће страну Мелег шутирати. Славољуб Срнић, који ће наредне сезоне носити дрес са бројем „14“, био је у прилици да додатно повећа Звездину предност. Међутим, Срнић је имао испред себе Пешића и једног играч Рида, те је морао да нациља сам угао гола, али је био непрецизан. Домаћин је након тога успео да успостави какву-такву равноправност на терену, а могао је и до гола у завршници првог дела игре, међутим истакао се Милан Борјан који је парадом сачувао своју мрежу. На одмор се отишло при резултату 2:0 за Црвену звезду, а у наставку утакмице тренер Милојевић променио је већину играча. Други део игре није донео голове, али помдлађен Звездин састав био је потпуно равноправан, на моменте и бољи од Аустријанаца. Александар Станковић, Алекса Терзић, Страхиња Ераковић, Вељко Николић, Дејан Јовељић... звездине су узданице које ће у будућности бити носиоци Звездине игре. gičin ja · 25 јун, 2018 19:57 IZ PENALA,, NEMOGUĆE !!!! · 25 јун, 2018 20:35 Vama u inat... Bora · 25 јун, 2018 21:25 Njije iz penala ajde grobari ostavite nas na miru ljubo · 25 јун, 2018 22:17 pa druze pripreme su a moraju se i penali vezbati sad ce nova sezona. Vasa bratja po bratstvu i jedinstvu · 26 јун, 2018 14:29 Vi vise pratite nasu Zvezdu nego vas jugoslovenski sportski klub partizan. оки · 25 јун, 2018 23:01 одлази срнић.слабији смо за 4о посто,иако су неки прижељкивали његов одлазак,мислим да се ради о тркачу борцу који није себичан и ради у служби екипе,то ће се већ нажалост показати у утакмицама које сљеде.милић га не може замијенити иако је ушао у форму и добро је играо против рида.сада би требало покушати довести вукановића .за скупе стране играче немамо средстава и тешко да ће мо ући и у куп уефа .о лиги шампиона можемо маштати MOSHA · 26 јун, 2018 00:53 Gde je i šta radi Pavkov?


Искуство молитве за другог - Page 3 - Сведочимо веру - Живе Речи Утехе By Дијана., July 27, 2011 in Сведочимо веру Ja se recimo nikad ne molim za one koji se ne kaju, molim se samo za one koji su putem pokajanja nasli Hrista i molitveno mu se obracaju kako bi i mojom malom molitvom dodao zrno truda da nam Hristos sve oprosti i uvede nas u Carstvo nebesko. Немој тако брате (или сестро). Ми не знамо ко се каје или не каје, јер лажљиво је око којим гледамо. С друге стране, сети се приче Јеванђељске, где Господ Објашњава колико је битно да се баш огрезли у греху преуме и обрате Спаситељу. Такви људи кад препознају Бога воле Га пуним срцем, јер се надају у опроштај много великог "дуга". Наше је да молимо Господа да сваком човеку Угреје срце Својом Љубављу, а да ли Ће му опростити или Не, није наше да размишљамо. Што се саме теме тиче, колико год једноставно изгледа одговор, да непомјаник мучи молитвенике, а посебно оне који се истрајно моле и за друге, потпуно је истинит. Непомјаникова победа је фарисејски прилазак Богу, мољење и надање само за себе, јер то није жеља Христа Господа. Тако, што више "пече", радуј се и појачај молитву...једном ће престати имало да "пече".... Debora, Бојан Сарачевић, Дијана. and 4 others reacted to this Лидија Миленковић 14154 pink panter, Debora, -Владимир- and 4 others reacted to this cuo sam jednom da i Djavo drhti pred Bogom ali ne zeli da se pokaje. Bez istinskog pokajanja nema ni Boga da ugreje srce Ljubavlju Svojom. Nisam ni mislio da znam ko se kaje ili ne kaje pa da ih selektiram po svom nahodjenju Misao mi je sledeca pokajnici su Bozji za njih se molim Bogu. I na kraju naravno i prirodno je da zelim i molim za svakog coveka da se zakaci na brod pokajanja gde cu se uzajamno sa njima moliti Bogu. Prastaj brate Када сам се молила за неке који су мене на који год начин повредили, мени је прво увек било тешко да се умирим, па да се саберем и опростим им то,онако истински (некако као да их потпуно разумем...да и нису могли другачије када се погледа из њиховог угла ). Е после није ни мени било тешко да се молим за њих а и ништа лоше ми се није дешавало у вези са тим, бар се не сећам. w.a.mozart, on 11 Feb 2013 - 22:51, said: iskušenja se dešavaju stalno i svi znamo da tako treba da bude ali ne vidim zašto ih vezivati za molitvu za druge šta bi onda trebalo da rade sveštenici ili episkopi dok služe liturgiju... mislim da je dobar ovaj tvoj odgovor "iskusenja se desavaju stalno", ali to onda znaci da se desavaju i nakon molitve za bliznje tako da su i ostali u pravu nekako, a? I ja sam osetila nesto slicno. Ne znam da li djavo zna za koga se molimo ali sigurno ne sedi skrstenih ruku nego stalno plete mreze razne... izmedju nas i bliznjih. Da li je neko osetio poboljsanje kada se molio za odredjenu stvar ili osobu? Ja jesam vala i jedno i drugo tako da sad ne znam sta da mislim, valjda je to to borba neprestalna? Po meni mozda djavo ne zna tacno za koga se molimo ali sigurno nas vidi kao sijalicu koja gori sve jace i jace kad smo pravedni a djavo zeli da ugasi svaku Bozju svetlost pa i onu u nama koju vidi bas kako mi vidimo sijalicu kad pojacamo njenu snagu. pink panter, Дијана., ПЧЕЛИЦА and 2 others reacted to this Debora reacted to this Мени је ова прича, морам признати, потпуно нешто непознато. Када поменем у својим молитвама ближње, након молитве никада нисам размишљала о "последицама" истог... Можда још увијек нисам духовно сазрела да свјесно осјетим ово о чему сте говорили?! Ипак, оно чега сам свјесна јесте да ми је потребна огромна духовна снага (да не кажем храброст) за молитву за оне који су ме на неки начин повриједили. Рецимо да се убрзо након моје молитве, јави један "мислени рат" против истих за који до тог тренутка помислим да је завршен. У сваком случају, настојим не преузимати терет за који још нисам дорасла... Читам постове и питам вас све како се онда молите на Литургији? Само за себе или мислима обухватате и земну и небеску Цркву? Молећи се за друге контам да нисам Ја најбитнија. можда ово може помоћи.... ''...сада нам кажете да треба да се молимо за друге који су загушени неизбројивим мноштвом тегоба.Зар то неће довести ум у стање расејаности? Молитву за друге треба вршити на ''спољашни'' начин. Уколико се молимо за друге који су у некаквој невољи, прво изговарамо речи молитве''Господе Исусе Христе помилуј слуге своје'' или ''слугу свога''...и то памтећи његово или њено име, али након тога трена да наставимо не спомињући њихова имена, нити треба да задржавамо свој ум на њима. Не треба да посматрамо или описујемо њихово стање.Бог зна за кога се у том тренутку молимо. Важно је да се не упуштамо у уобразиљно доживљавање њихових тешкоћа.Довољно је да затражимо да Господ помилује грешног раба свога и Он ће ниспослати своју благодат. Благодат ће деловати сагласно потреби дотичне особе, уколко је она заслужила да је прими.'' Ј.Влахос, Вече у пустињи Свете горе Debora and Дијана. reacted to this Kад се молим за друге имам непријатности, зашто? Зато што није искрена,него онако,реда ради... Искрена молитва из љубави према ближњем,која Богу не може да промакне,може бити само на корист,и другом и себи... Молитву за друге треба вршити на ''спољашни'' начин. Уколико се молимо за друге који су у некаквој невољи, прво изговарамо речи молитве''Господе Исусе Христе помилуј слуге своје'' или ''слугу свога''...и то памтећи његово или њено име, али након тога трена да наставимо не спомињући њихова имена, нити треба да задржавамо свој ум на њима. Не треба да посматрамо или описујемо њихово стање.Бог зна за кога се у том тренутку молимо. Важно је да се не упуштамо у уобразиљно доживљавање њихових тешкоћа.Довољно је да затражимо да Господ помилује грешног раба свога и Он ће ниспослати своју благодат. Благодат ће деловати сагласно потреби дотичне особе, уколко је она заслужила да је прими.'' Ј.Влахос, Вече у пустињи Свете горе Овај део ми није јасан...негде сам прочитао да један светитељ рече: ''Хоћеш ли да твоја молитва буде услишана? Учини бол свога ближњега својим болом.'' Како могу учинити бол свога ближњега својим ако се не поистоветим са њиме и не замишљам како је њему? Дали је то изводљиво? наравно, ти ћеш њега саслушати, саосећати са њим, помоћи му евентуалним саветима....али када се молиш , треба да урадиш како је горе написано...ја то схватам да ми немамо довољну духовну јачину да све преузмемо на себе....светитељи су нешто друго....значи, за нас је довољно да урадимо само то што је написано а остало је на Господу.... аха, хвала. Да, има логике. "Где су двојица или троица у име Моје, ту сам и Ја међу њима." Ја сам се у почетку молио тако што сам сваког помињао по имену, али сам онда приметио да ми то одузима много времена. Сетио сам се оног капетана из светог писма"Господе нисам достојан да под мој кров уђеш, јер сам грешан човек. Само реци реч и оздравиће слуга мој." Сада их помињем у групама: породица, пријатељи из ..., колеге, бивше колеге итд. Иде много брже и остајем концентрисанији него раније.


Jaхopинa - Capajebo Moунтaинc Jaхopинa je плaнинa у Бocни и Хepцeгobини koja пpипaдa Динapckom плaнинckom cиcтemу. Нajbиши bpх je Oгopjeлицa ca 1.916 m нaдmopcke bиcинe. Љeти ce Jaхopинa oблaчи у гуcти тpabнaти тeпих и ca cbojom kлиmom пpиbлaчи излeтниke, плaнинape, cпopтaшe тe cbe oнe kojи тpaжe cпac oд љeтних bpућинa. Paзни cпopтckи тepeни чecтo cу paзлoг збoг kojeг cпopтckи тиmobи дoлaзe нa пpипpeme зa нaдoлaзeћу cпopтckу ceзoну или пpeд нeka знaчajниja нaтjeцaњa. Cтaзe зa joггинг, шeтњe или бepбa шуmckих плoдoba и љekobитoг биљa зacигуpнo ћe бити дoboљнa moтиbaциja зa иcтинcke љубитeљe пpиpoдe kojи ужиbajу у camoj чињeници дa cу okpужeни пpeдиbниm зeлeнилom шуma и лeдинa тe cbjeжиm зpakom., дok je зиmи пpekpиbeнa cниjeгom и дo 3 m bиcинe. Дужинa macиba kojи дomиниpa,и kojи нema jacних mopхoлoшkих, биoлoшkих и хидpoлoшkих meђa, kao ни jacнe гpaницe изmeђу cуcjeдних плaнинa. Изbaнpeднa koнхигуpaциja тepeнa, oбиљe bpлo kbaлитeтнoг cниjeгa, пoгoднa kлиma, 20 kилomeтapa cтaзa зa aлпcke диcциплинe kao и блaгe пaдинe (Pajcka дoлинa) уbpcтилe cу obу плaнину meђу нajљeпшe и нajпoзнaтиje ckи-цeнтpe. Пpocjeчaн бpoj дaнa ca cниjeжниm пokpиbaчem нa Jaхopини je 175, и тo oд okтoбpa дo kpaja maja. Дeceтoгoдишњи пpocjek bиcинe cниjeжнoг пokpиbaчa у хeбpуapу изнocи 106 цm. Jaхopинa je тakoђep jeднa oд чeтиpи oлиmиjcke плaнинe нa kojиma cу oдpзaнe 14.зиmcke oлиmпиjcke игpe, kaдa je oba плaнинa дoжиbjeлa нajbeћи пpoцbaт. Cama идeja je нacтaлa нa Jaхopини, зaхbaљуjући jaхopинckиm cтaзama, a пo дoбиjaњу Oлиmпиjaдe paзbиjajу ce ocтaли цeнтpи у okpужeњу-Бjeлaшницa Tpeбebић и Игmaн . Ca глabниm гpaдom Jaхopинa je пobeзaнa acхaлтниm путom дoлинom Mиљaцke,пpeko Пaлa,дузинe ццa 30 KM. Oнo штo kapakтepишe Oлиmпиjckи цeнтap Jaхopинa у oднocу нa дpугe je ckуп kbaлитeтa oд kojих издbajamo kbaлитeт jaхopинckих ckиjaшkих cтaзa koje cу пoгoднe kako зa пoчeтниke тako и зa bpхуcke ckиjaшe. Oдличнa komуниkaциja близинa глabнoг гpaдa БиХ и Aepoдpoma, a нaдamo ce дa ћe moдepни aутoпутebи пpиближити Jaхopину ocтaлиm beлиkиm гpaдobиma. Jaхopинa ce у obom тpeнутkу moжe пoхbaлити пoboљниm циjeнama kako у cmjeштajнom диjeлу, тako и kaдa je у питaњу и ckи пacc. Пoceбaн je угoђaj je пpobecти днebнe или beчepњe тpeнутke у нekom oд jaхopинckих kутaka уз бoгaту пoнуду. Jaхopинa je дoбpo пoзициoниpaнa у oднocу нa cbe beћe гpaдobe из kojих ce moжe cтићи зa 4-6 caти. Пopeд зиmckoг туpизma,Jaхopинa je зaниmљиba и зa зaљубљeниke cпeлeoлизma. Пeћинa Opлobaчa je jeднa oд нajљeпших пeћинa нa пpocтopу БиХ. Пeћинckи cиcтem Opлobaчe jeдaн je oд нajзнaчajниjих cпeлeoлoшkих oбjekaтa у БиХ. Нaлaзи ce нa иcтoиmeнom узbишeњу у mjecту Cуmбулobaц, 1 km oд maгиcтpaлнoг путa Capajebo-Зbopниk. Нajближи гpaдckи цeнтpи cу Пaлe и Capajebo kojи cу удaљeни 10 oднocнo 15 km, тako дa ce пeћинa нaлaзи у излeтничkиm зoнama. Jeдaн oд нajзнaчajних зиmckих туpиcтичkих цeнтapa “Jaхopинa” нaлaзи ce нa camo 25 km oд пeћинe.


УВОД: Србија је међународној експертској групи ГРЕВИО предала свој први државни извештај о примени Конвенције Савета Европе о спречавању и борби против насиља над женама и насиља у породици (Истанбулска конвенција). У изради извештаја, у ком је наведено које мере и механизме држава предузима у борби против родно заснованог насиља, поред Координационог тела за родну равноправност учествовале су институције и организације на националном, покрајинском и, подједнако важно, на локалном нивоу. На тај начин је држава показала да је спремна на сваком нивоу да почне да спроводи оно на шта се обавезала ратификујући Истанбулску конвенцију, али и да је спремна да чује препоруке и смернице за даље активности у борби против насиља. Биљана Бранковић је једна од десет чланица ГРЕВИО комитета који надгледа примену Истанбулске конвенције. Уједно је независна истраживачица и експерткиња у области родне равноправности. У чему је значај Истанбулске конвенције и колико она може да учини када је спречавање насиља у питању? Истанбулска конвенција је први и једини европски (а трећи у свету) правно-обавезујући инструмент у области превенције и борбе против насиља над женама. Она је истовремено кључни и најобухватнији међународно-правни инструмент у тој области у свету. Има међународних конвенција које садрже доста уопштене правне норме, док је Истанбулска конвенција детаљнија: она садржи врло специфична и детаљна упутства и смернице ( 3b7b ешто попут „практичног приручника“) државама за борбу против насиља - успоставља јасне и доста високе стандарде у областима законодавства, превенције, обухватних мера правне и институционалне заштите и подршке жртвама (укључујући успостављање и одржив развој општих и специјализованих услуга жртвама), затим, ефикасног процесуирања и кажњавања починилаца и обештећења жртава. Када би бар један део онога што је у Конвенцији написано било спроведено у дело, то би довело до огромне промене у реалном животу жена у Европи. Дакле, она је нешто као „рецепт за промену“. Да ли ће до промене заиста и доћи, зависи од држава које су се (самим процесом ратификације) обавезале да је примењују у пракси. Ми као Комитет ГРЕВИО смо веома задовољни бројем ратификација - до данас су је ратификовале 33 државе – чланице Савета Европе, а 13 држава ју је потписало, али не још и ратификовало (укључујући и Европску Унију као целину). Једине чланице Савета Европе које је нису потписале су Азербејџан и Русија. Не треба очекивати од међународних конвенција да мењају свет. Ми треба да га мењамо. А Конвенција нас упућује на то шта и како треба да урадимо. Често ме питају да дам оцену спровођења Конвенције у Европи. На основу извештаја Комитета није још могуће дати потпуну анализу како се Конвенција спроводи, али могу да кажем да је у свим државама у којима смо досад извели евалуацију видљив напредак ка циљу (а то је сузбијање и превенција насиља), који је још далеко. Ратификацијом „Конвенције Савета Европе о спречавању и борби против насиља над женама и насиља у породици“ Србија се обавезала да ће ускладити своје законодавство са овим међунардним правно обавезујућим документом. То између осталог подразумева и увођење нових кривичних дела као што су прогањање и сексуално узнемиравање, измену законске дефиниције силовања и насиља у породици, као и превенцију и заштиту жртава породичног насиља. Да ли можемо рећи да су жене у Србији данас заштићеније? Не можемо још то да кажемо, али можемо да кажемо да јесте видљив напредак и у Србији. Мењање закона је лакши део посла. Поправљање закона је посао који је делимично обављен, а делимично тек предстоји, а примена закона је процес спорих промена и то нам најтеже иде. Важно је смислити добре показатеље како се закони спроводе у пракси, пратити примену и онда поправљати „рупе“ у законима, као што је Аустрија радила годинама да би дошла до модела који је сада препоручен и у Истанбулској конвенцији. Видим да хитне мере привременог исељења починиоца насиља из стана и забране контактирања жртве изазивају подељене реакције у јавности. Прво, желим да нагласим да су искуства других земаља показала да је политика „давања црвеног картона“ насилнику ефикасна (агресиван мушкарац/особа итекако добро зна да поштује закон кад је суочен са одлучном реакцијом државе), и може да помогне да жртве буду заштићене од ескалације насиља, али само под условом да је повезана са дугорочним мерама заштите и подршке жртви. Хитне мере исељења су само мали део комплексног система борбе против насиља према Конвенцији – не могу да дају добре ефекте на дужи рок ако нису добро уклопљене у свеобухватни систем који се састоји од 4 П по Конвенцији (4 стуба Конвенције): 1. превенција, 2. заштита – опште и специјализоване услуге заштите жртава као што су склоништа, женски центри за консултације и подршку, национални СОС телефон, 3. Процесуирање: Истрага и кажњавање починилаца, 4. Интегрисане политике. Србији тек предстоје промене у многим од ова „4 стуба“. У заштити жена од породичног насиља према Конвенцији заједничким снагама би требало да се боре и држава и цивилно друштво. Организације које се баве људским правима и родном равноправношћу већ по природи ствари знају шта им је чинити. Да ли су и све надлежне институције свесне свог дела посла и одговорности? Државе су, наравно, примарно одговорне за спровођење Конвенције, али она јасно препознаје и именује све актере у борби против насиља. Признаје и реафирмише достигнућа невладиног сектора, а женске НВО препоручује као кључне актере у пружању специјализованих услуга жртвама и незаобилазне партнере у превенцији, координисаним акцијама заштите и другим главним областима борбе против насиља над женама. Конвенција има и неке јасне одредбе које у нашем региону изазивају изненађење, а то је обавеза државе да препознају и подрже (укључујући и финансијски) невладине организације активне у области превенције и пружања услуга жртвама и да успостави ефикасну сарадњу са њима. Код нас, женске организације раде јако важан и тежак посао, јер се често жене жртве прво њима обраћају за помоћ и подршку. Оне често месецима и годинама раде са жртвама, а немају саме довољно подршке: засноване су на волонтерском или полу-волонтерском раду, или су зависне од страних донатора. Женске организације у малим местима су „стуб подршке“ жртвама, а мали број њих добија средства од општинских власти, како се показало у истраживањима која сам радила. Зато би било важно да уђу у буџете општина као пружаоци специјализованих услуга жртвама. Надлежне институције имају јасна упутства у Општим и Специјалним протоколима које је држава одавно донела. Ту су спецификоване улоге, одговорности и задаци свих надлежних институција. Понекад се обавезујући карактер тих Протокола олако схвата. Однедавно, то јест, од доношења Закона о спречавању насиља у породици, сарадња између институција које су „карике у ланцу“ заштите је постало и законска обавеза. О спровођењу те обавезе у пракси можемо да причамо други пут. На свом путу ка потпуној примени Конвенције у којим областима је Србија показала да је спремна да се ухвати у коштац са проблемом насиља над женама и у породици, у којим још увек тапка у месту? У сфери промена закона Србија је показала највећу спремност. У државним политикама, фокус је на насиљу у породици, а други облици насиља (према Конвенцији) су запостављени, посебно сексуално насиље и принудни брак, мада ромске НВО годинама покушавају да ставе на агенду проблем малолетничких бракова. Убиства жена у контексту насиља у породици, од стране мужа/партнера или другог члана породице је застрашујући проблем који би могао да се сузбије само пуном применом Конвенције. Не заборавимо да Конвенција интегрише судску праксу Европског суда за људска права, који се у више случајева позивао на тзв. стандард дужне пажње (потпуне посвећености, у нашем преводу Конвенције) – рецимо, у случају Опуз против Турске је установио позитивну обавезу државе да штити право на живот особе чији је живот угрожен од насиља друге особе, нпр. тако што ће предузети превентивне оперативне мере да би заштитила особу чији је живот у опасности. Тек треба да испунимо многе обавезе сагласно Конвенцији које се односе на опште и специјализоване услуге заштите и подршке жртвама, о томе ћемо касније. Имамо озбиљне проблеме у ефикасности кривично-правног одговора на насиље у породици. Креирала сам показатеље примене поменутог стандарда дужне пажње и годинама радим истраживања у тој области. У последњих 15 година расте број пријављених случајева насиља у породици, као и број кривичних пријава, што је врло охрабрујуће, јер показује постепен пораст поверења жртава у институције, као и већу респонзивност полиције (која је, у односу на друге институције, направила највећи напредак, то моја истраживања такође показују). Нажалост, показује се и да наша пракса знатно одступа од значајних захтева Конвенције, нпр. да, у случајевима физичког насиља у породици, силовања и неких других кривичних дела, поступак процесуирања може да се настави чак и ако жртва повуче своју изјаву, односно пријаву. Нажалост, у последњих 10-ак година, тужиоци су све склонији да одбаце кривичне пријаве за насиље у породици – постоји сталан и растући тренд одбацивања кривичних пријава (које подноси полиција). Током 2016. године, тужиоци су одбацили чак 64,4% од укупног броја поднетих кривичних пријава. Истраживања су указала на разлоге: ако се жртва не придружује кривичном гоњењу и не прихвата да сведочи на суду, тужиоци аутоматски одбацују кривичне пријаве. Конвенција нада 54bf е каже да казне починиоцима морају бити сразмерне, делотворне и да одвраћају од вршења кривичних дела, а да судски поступци морају бити ефикасни. Међутим, проблем код нас је блага казнена политика блага, јер већина починалаца добија само условне казне, а судски поступци за насиље у породици трају у просеку око 2 године, а за силовање 2-4 године, у просеку. Какву друштвену поруку тиме добијају починиоци? Да ли кривично-правни систем заправо обесхрабрује жртве да траже правду на суду? Координација и сарадња тужилаштва, полиције и центара за социјални рад дефинисана је законом. Шта се дешава са жртвама када инстутуције обаве свој део посла, да ли се довољно ради на заштити, да ли жртве имају довољну подршку? Када жртва уради оно што и друштво и институције очекују од ње, то јест, покуша да изађе из насилне везе, тек тад се суочи са „рупама“ у систему заштите. Када разговарате са жртвама насиља, оне често испричају такву причу о понашању насилника да можете само да се чудите и дивите како су успеле то да преживе. Специјализоване и опште услуге подршке жртвама код нас нису довољно развијене. Немамо бесплатну националну СОС линију која би требало да буде доступна жртвама свих облика насиља над женама, 24х дневно, 7 дана у недељи, да пружа интервенцију у кризи, консултације и подршку и да упућује на локалне услуге на службеном и мањинским језицима, и да пружа услуге уз поштовање анонимности, односно, у поверљивој форми (напомињем да национална СОС линија није замена за локалне услуге подршке жртвама, напротив, она може да буде ефикасна само ако је добро повезана са услугама које на локалном нивоу углавном пружају женске НВО), немамо кризне центре за жртве сексуалног насиља односно центре за пријављивање сексуалног насииља (мада су започети неки пројекти у том циљу), немамо довољну подршку државе и локалних самоуправа постојећим специјализованим женским организацијама, немамо довољан број места у специјализованим сигурним кућама за жене жртве насиља и њихову децу. Жртвама треба много подршке да би се опоравиле од трауме насиља, а код нас дугорочна подршка недостаје, од психолошке подршке до помоћи у економском осамостаљивању. Слично је у многим земљама. Када питате жртва насиља шта оне мисле да недостаје у систему заштите, можете да чујете причу која ће вас зачудити. Сви људи у овој земљи, од новинара до парламентараца, треба то да чују. Да ли у борбу против насиља над женама спада и превенција? Наравно. Конвенција има читав низ одредби које се баве превенцијом у најширем смислу, од борбе против предрасуда и стереотипа, подизања свести јавности о насиљу као друштвеном феномену, обуке професионалаца до осмишљавања и извођења програма третмана за починиоце насиља са циљем да се спречи да насиље понове. Да ли је јавност довољно упозната са циљевима Конвенције? Или и у Србији постоји опасност да због појединих одредби дође до поларизације у друштву на оне који су за и оне који су, као у појединим чланицама ЕУ, против, у страху од „увођења на мала врата“ другачијег схватања родног и полног схватања породице? Јавност је слабо и површно упозната са Конвенцијом, рекла бих. То важи и за неке професионалце. Површно познавање је често горе од непознавања. Дешавало ми се да говорим о Конвенцији и да схватим да слушаоци који нису из стручних кругова о Конвенцији не знају готово ништа, али зато јако добро знају све аргументе који су се чули у једном делу јавности у Хрватској, наглашавам, једном делу јавности, јер су то претежно десничарски оријентисани и клерикални кругови. Хрватска колегиница ми је причала да је питала једног противника Конвенције на протесту зашто му Конвенција смета и да ли зна шта тамо пише; одговорио је да не зна и да га не занима, али да зна да је црква против тога и зато је и он против. Конвенција ништа не уводи на „мала врата“, она на велика врата уводи стандарде за превенцију и борбу против насиља и брани право жена на живот без насиља. Она се ниједним својим словом не бави „увођењем трећег пола“, нити „угрожавањем породичних вредности“, а такође ни „обавезним увођењем истополних бракова у домаће законодавство“, ни „наметањем хомосексуалне оријентације кроз школске програме“. Ово су погрешна тумачења, која свесно наводе на погрешан пут у схватању духа и слова Конвенције. Свако има право да „учита“ у Конвенцију оно што жели, али то не чини тумачење исправним. Према међународном праву, званична тумачења конвенција дају тела која су (обично, самим одредбама конвенција) задужена за мониторинг и праћење спровођења тих истих конвенција у државама које су их ратификовале, а то је, у овом случају, ГРЕВИО. Ми ни у једној препоруци нисмо препоручили ништа што има приближне везе са гореспоменутим тумачењима. Не бисмо имали право да препоручимо, на пример, увођење истополних бракова, јер је то питање једноставно изван правног оквира Конвенције. Тачно је да има противника Конвенције у неколико земаља ЕУ, и тачно је да постоји опозиција. Њих мучи концепт „рода“ из Конвенције, која каже да су „род“ и „пол“ два различита концепта, да се „род“ односи на друштвено одређене улоге, понашања, активности и атрибуте, које дато друштво сматра прикладним за жене и мушкарце“, док би противници Конвенције више волели да врате жене искључиво њиховим „биолошким улогама“. Конвенција полази и од идеје да стереотипно схватање родних улога, идеје о инфериорности жена и неравноправност мушкараца и жена у пракси потпомажу, перпетуирају насиље, чине га друштвено прихватљивим, као и да се треба борити против укорењених идеја о неједнакости жена и мушкараца да бисмо ефикасно сузбијали насиље . Тридесет три државе у Европи су се определиле за то да спроводе превенцију и борбу против насиља над женама. Ако неко у XXИ веку сматра да треба да се вратимо идејама о инфериорности жена, то је његово или њено право. Ваљда смо таква схватања превазишли. Истанбулску конвенцију Србија је потписала 2012, ратификовала 2013, ступила је на снагу 2014, њени први опипљиви резултати стигли су 2016. усвајањем Закона о спречавању насиља у породици. Чини се као дуг период за примену онога на шта се држава сама обавезала у борби против насиља над женама и у породици. Ја промене у сфери превенције и борбе против насиља над женама и насиља у породици у Србији и ван ње посматрам на нивоу деценије и не очекујем да се десе брзо. Иначе не бих могла да наставим да радим ово што радим. Ако се сетим какав је однос према овом проблему постојао код нас пре 20 година, могу само да кажем да је промена итекако видљива и опипљива. Не треба да заборавимо да је први документ на нивоу УН који је дефинисао насиље над женама као облик дискриминације жена и кршење њихових људских права и указао да је родно-засновано насиље облик насиља који је усмерен према женама само зато што су жене или који диспропорционално погађа жене настао 1992. године. Тада је промена почела. Није неочекивано што се њен крај још не назире. Која је улога ГРЕВИО у овом процесу? ГРЕВИО је независно експертско тело надлежно за надгледање и праћење спроводјења Конвенције у државама које су је ратификовале или јој приступиле; има и посебну процедуру коју може да примени у случају потребе за спречавањем озбиљног кршења Конвенције, а по потреби може да доноси и опште препоруке којима ближе тумачи норме Конвенције. Тренутно је у току базична евалуација – прво „снимање“ стања спроводјења Конвенције у државама уговорницама, што значи да државе, по утврдјеном редоследу, добијају упитник са детаљним питањима ГРЕВИО Комитета о спроводјењу Конвенције, затим држава подноси свој извештај о спроводјењу, који ГРЕВИО разматра, заједно са другим изворима информација (алтернативни односно „извештаји из сенке“ невладиних организација, извештаји независних тела за људска права итд), поставља додатна питања држави и, што је врло важно – има и једну процедуру коју, на пример, Комитет УН за елиминисање дискриминације жена (Комитет ЦЕДАW) нема: долази у посету држави, разговара са представницима надлежних министарстава, женских и других НВО, независних тела, са жртвама, парламентарцима, истраживачима/цама, медијима, представницима/цама судства, социјалног рада, здравства, полиције, обилази сигурне куће, избегличке центре.... (списак места и људи није коначан и прилагодјава се ситуацији у специфичној земљи). Тек након тога пише извештај који онда држава може да коментарише, и тај процес има неколико фаза. ГРЕВИО може и треба (а то и ради), да направи веома детаљну анализу стања у земљи у области превенције и борбе против насиља, и да да веома детаљне и специфичне препоруке држави шта тачно треба поправити и са уважавањем похваљује државе за напредак који су успеле да остваре. Зато процес извештавања о једној земљи траје око годину и по, а извештаји имају обим омање књиге. Препоруке укључују приоритете, што исто мислим да је врло важно – јасно се раздваја оно што је неопходно темељно и што пре поправити од оног што није у тој мери пресудно. Процес израде извештаја који се односи на Србију је у току (Србија је на време предала државни извештај) и уверена сам да ће Србија добити једнако непристрасан и детаљан извештај са корисним препорукама као што су га добиле и друге државе. То је све што могу да кажем. Садржај ГРЕВИО извештаја за Србију, као ни било шта друго што се тиче тог процеса, немам право да коментаришем, јер по правилима које имамо, члан/чланица ГРЕВИО мора да буде искључен/а из процеса мониторинга у његовој/њеној сопственој земљи. Интервју је настао у оквиру пројекта Интегрисани одговор на насиље над женама и девојчицама у Србији ИИ који спроводе агенције Уједињених нација (УНДП, УНИЦЕФ, УН Wомен, УНФПА) у партнерству са Координационим телом за родну равноправност, као главним националним имплементационим партнером, Министарством правде, Министарством унутрашњих послова, Министарством здравља, Министарством омладине и спорта, Министарством за рад, запошљавање, борачку и социјалну заштиту, Министарством образовања, научног и технолошког развоја, Покрајинским секретаријатом за социјалну политику, . Пројекат подржава Влада Шведске.


text: 1882. је била проста година. Догађаји Јануар 10. јануар — Почео је Херцеговачко-бокељски устанак Срба против Аустроугарске, као одговор на увођења закона о војној обавези и регрутовања. Март 6. март — Кнежевина Србија постала краљевина, а њен кнез Милан Обреновић проглашен за првог краља Србије модерног доба. 24. март — Немачки бактериолог Роберт Кох објавио да је изоловао бактерију која изазива туберкулозу. Април Мај 20. мај — У Бечу је потписан уговор о Тројном савезу Немачке, Аустроугарске и Италије. Јун Јул 11. јул — Британска медитеранска флота је почела са бомбардовањем Александрије у оквиру Англо-египатског рата. Август Септембар Октобар 11. октобар — Јелена-Илка Марковић је покушала да убије српског краља Милана Обреновића у београдској Саборној цркви. Новембар Децембар Рођења Јануар 30. јануар — Френклин Делано Рузвелт, 32. председник САД Фебруар 2. фебруар — Џејмс Џојс, ирски књижевник. († 1941) Мај 9. мај — Џорџ Баркер, амерички сликар (†1965) 13. мај — Жорж Брак, француски сликар. (†1963) Август 11. август — Родолфо Грацијани, италијански маршал Септембар 22. септембар — Вилхелм Кајтел, немачки фелдмаршал 30. септембар — Ханс Гајгер, немачки физичар. († 1945) Октобар 18. октобар — Лисјен Пти-Бретон, француски бициклиста. (†1917). 30. октобар — Гинтер фон Клуге, немачки фелдмаршал Децембар 11. децембар — Макс Борн, немачки физичар. († 1970) Непознат датум Непознат датум - Абд-ел-Крим, марокански војсковођа, правник и новинар († 1963) Смрти Август 11. август — Ђена Брановачки, српски народни добротвор. (*1841) 13. август — Вук Врчевић, српски сакупљач народних умотворина и дипломата (*1811) Септембар 23. септембар — Фридрих Велер, немачки хемичар Новембар 17. новембар — Ђура Даничић, српски научник и филолог (*1825) Дани сећања 1880-е 81882


Quote: Oво је страшно! Па такво батинање није спроводила у дело ни Милошевићева "народна" милиција. Овакво кршење Закона и Устава у 21. веку од стране Тадићевих јаничара није могао нико ни да замисли пре, за време и после тог 5. октобра - све до сада! Режим се у одржавању власти све више ослања на полицију ако она у опште може више тако и да се назове?! Па криминалци који су хапшени у Сабљи нису ово доживљавали што српска омладина сада осети на својој кожи и својим леђима. Сви који су ухапшени као учесници контрапараде нису криминалци него политички затвореници који су тај дан јасно изнели свој политички став о томе шта мисле о шетању душевних болесника (педера, педофила и транвестита). Ово није демократија - ово је тиранија!!! Где су сада "Human rights watch" и остали?


text: 19. август (19.08) је 231. дан у години по грегоријанском календару (232. у преступној години) До краја године има још 134 дана. Догађаји 636 — Арапи су у бици код Јармука у Сирији победили византијску војску и потом освојили све персијске области које је држала Византија. 1587 — Сигисмунд III, син шведског краља Јуана III и Катарине Јагело, постао је краљ Пољске. Након очеве смрти (1592) припала му је и шведска круна. Његово настојање да створи унију Пољске и Шведске изазвало је рат између две државе, а после пораза Сигисмундове војске 1598. био је приморан да се одрекне наследства на шведски престо. 1691 — Аустријанци под командом Лудвига Баденског потукли су Турке код Сланкамена и нанели им тешке губитке. У бици је погинуо и велики везир Мустафа Ћуприлић. 1839 — На свечаној седници Француске академије наука објављен свету проналазак фотографије. 1878 — После жестоких уличних борби аустроугарске трупе ушле су у Сарајево и успоставиле своју управу. Одлуком Берлинског конгреса 13. јула, Аустроугарска је добила право да на 30 година окупира Босну и Херцеговину, а 1908. ју је анектирала. 1910 — У Цетињу је пуштена у рад прва електрична централа у Црној Гори. Свечано пуштање у рад централе уприличено је поводом крунисања краља Николе, а служила је за осветљење Двора, Зетског дома, главне цетињске улице и неколико кућа виђенијих Црногораца. 1934 — Гласачи су у на референдуму у Немачкој одобрили спајања функција канцелара и председника, чиме је одобрено Хитлерово преузимање врховне власти. 1942 — Британске и канадске трупе извеле су десант на француску луку Дјеп, где су, уз велике губитке, разорили немачке војне објекте. Од око 6.000 савезничких војника, више од 4.000 је погинуло, рањено или заробљено. 1944 — Париз се ослободио од немачке окупације у Другом светском рату. 1960 — Совјети су лансирали Спутњик 5 у ком су били пси Белка и Стрелка, 40-ак више мишева, 2 пацова и различите врсте биљака. 1945 — У Вијетнаму је под руководством Хо Ши Мина и ослободилачког покрета "Вијетмин" почела "августовска револуција" против француских колонијалних трупа. 1953 — У војном удару, уз подршку САД, збачен је ирански премијер Мохамед Мосадик, а шах Мохамад Реза Пахлави вратио се из егзила у Италији да преузме власт. 1960 — Пилот америчког шпијунског авиона "U-2", који је оборен изнад совјетске територије, Гери Пауерс осуђен је на 10 година заточеништва. Пауерс се спасио искакањем из авиона, али је потом ухапшен и осуђен, а 1962. је размењен за једног совјетског шпијуна. 1979 — Руски космонаути Владимир Љахов и Валериј Рјумин вратили су се на Земљу васионским бродом "Сојуз 34" после рекордних 175 дана проведених у свемиру. 1981 — Два америчка F-14 су оборила два либијска авиона Су-22 док је Америчка морнарица вршила војне вежбе у заливу Сидра. 1990 — Започело одржавање референдума о аутономији Срба у Хрватској. 1991 — У Совјетском Савезу је покушан државни удар којим су присталице тврде линије покушале да збаце са власти Михаила Горбачова, творца совјетске "гласности" и "перестројке“. Кључну улогу у сузбијању удара одиграо је тадашњи председник Русије Борис Јељцин, који је потом постао Горбачовљев главни политички ривал. 1995 — У саобраћајној несрећи на Игману, близу Сарајева, погинули су изасланик САД за бившу Југославију Роберт Фрејжер и тројица његових сапутника. 1996 — Шест руских, француских и америчких космонаута сусрело се на руској свемирској станици "Мир", укључујући Клаудију Андре Дешај, прву Францускињу у космосу, која је тог дана на руску космичку станицу стигла руском ракетом "Сојуз-У“. 1999 — Испред зграде Скупштине СР Југославије у Београду одржан је један од највећих опозиционих митинга на којем су затражене демократске промене у Србији и смењивање председника СР Југославије Слободана Милошевића. 2000 — Посмртни остаци, за које се верује да потичу од 14 Американаца који су проглашени несталим у Корејском рату, враћени су америчким војним властима. 2001 — Најмање 50 људи погинуло од подземне експлозије метана и угљене прашине у Украјини. 2003 — У бомбашком нападу на седиште Уједињених нација у Багдаду (Ирак) 23 особе су погинуле, међу којима и изасланик УН за Ирак Сержо Вјеиро де Мело. Одговорност за напад преузела је терористичка организација Осаме бин Ладена Ал Каида. 2005 — Започела је прва икада одржана заједничка руско-кинеска војна вежба. Рођења 1871 — Орвил Рајт, амерички пионир авијације, пилот, конструктор и градитељ авиона. (прем. 1948) 1848 — Гистав Кајбот, француски сликар. (прем. 1894) 1878 — Ђуро Стантић, мађарски атлетичар (брзо ходање). (прем. 1918) 1883 — Коко Шанел, француска модна креаторка. (прем. 1971) 1899 — Патријарх српски Герман. (прем. 1991) 1921 — Џин Роденбери, амерички сценариста и продуцент. (прем. 1991) 1924 — Вилард Бојл, канадски физичар, добитник Нобелове награде за физику (2009). (прем. 2011) 1926 — Ангус Скрим, амерички глумац, писац и новинар. (прем. 2016) 1928 — Данко Поповић, српски књижевник, драматург и сценариста. (прем. 2009) 1933 — Дебра Паџет, америчка глумица. 1939 — Џинџер Бејкер, енглески музичар, најпознатији као суоснивач и бубњар супергрупе -{Cream}-. (прем. 2019) 1940 — Џони Неш, амерички музичар и глумац. (прем. 2020) 1945 — Ијан Гилан, енглески музичар, најпознатији као певач групе -{Deep Purple}-. 1946 — Бил Клинтон, амерички политичар и државник, 42. председник САД. 1949 — Мирјана Николић, српска глумица. (прем. 2012) 1951 — Џон Дикон, енглески музичар, најпознатији као басиста групе -{Queen}- 1955 — Питер Галагер, амерички глумац, музичар и писац. 1957 — Чезаре Прандели, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1965 — Кевин Дилон, амерички глумац. 1965 — Кира Сеџвик, америчка глумица, продуценткиња и редитељка. 1969 — Нејт Дог, амерички хип хоп музичар и глумац. (прем. 2011) 1969 — Метју Пери, канадско-амерички глумац. (прем. 2023) 1971 — Светлана Спајић, српска певачица традиционалне музике, педагошкиња, културна активисткиња и преводитељка. 1971 — Мери Џо Фернандез, америчка тенисерка. 1973 — Марко Матераци, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1977 — Шон Стоунрук, италијанско-амерички кошаркаш. 1978 — Иван Гвозденовић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1983 — Миси Хигинс, аустралијска музичарка и глумица. 1984 — Алесандро Матри, италијански фудбалер. 1986 — Кристина Пери, америчка музичарка. 1987 — Нико Хилкенберг, немачки аутомобилиста, возач Формуле 1. 1988 — Бојан Радетић, српски кошаркаш. 1988 — Вероника Рот, америчка списатељица. 1995 — Квинси Мениг, холандски фудбалер. 1996 — Милош Вулић, српски фудбалер. Смрти 14 — Октавијан Август, римски државник. (рођ. 63. п. н. е.) 1580 — Андреа Паладио, италијански градитељ (рођ. 1508) 1601 — Михај Храбри, румунски национални јунак. (рођ. 1558) 1662 — Блез Паскал, француски филозоф, математичар и физичар (рођ. 1623) 1765 — Аксел Фредрик Кронштет, шведски хемичар и откривач никла (рођ. 1722) 1819 — Џејмс Ват, шкотски проналазач парне машине (рођ. 1736) 1929 — Сергеј Дјагиљев, руски кореограф и режисер. (рођ. 1872) 1932 — Јохан Шобер, аустријски политичар, први председник Интерпола и канцелар Аустрије у три наврата. (рођ. 1874) 1936 — Федерико Гарсија Лорка, шпански песник и драматичар (рођ. 1898) 1983 — Александар Ранковић, српски и југословенски политичар и народни херој. (рођ. 1909) 1994 — Лајнус Полинг, амерички хемичар и пацифиста (рођ. 1901) 1997 — Маја Димитријевић, српска глумица. (рођ. 1926) 2003 — Серхио Вијера де Мело, бразилски дипломата (рођ. 1948) 2003 — Татјана Лукјанова, српска глумица. (рођ. 1923) 2010 — Ђорђе Илић, српски академски сликар, педагог и професор. (рођ. 1920) 2013 — Мирко Ковач, књижевник и филмски сценариста. (рођ. 1938) 2014 — Предраг Палавестра, српски књижевник, историчар књижевности и редовни члан Српске академије науке и уметности и Академије науке и уметности Босне и Херцеговине. (рођ. 1930) 2016 — Мира Ступица, српска глумица. (рођ. 1923) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља: Преображење Господње


Стоп дрогама ''...бледи и потуљени јадници који од опојних дрога траже оно што од живота нису могли да добију и зато уживају хашиш, пуше или једу опијум, и не заустављају се ни пред чим само да би дошли до отрова без којег не могу;'' – Иво Андрић, Проклета авлија Марихуана и хашиш су прерађевине које се добијају од индијске копље. Конзумирају се пушењем и при томе настају различите промене психичког и физичког стања особе која конзумира исту. Теза да су лаке дроге безопасне и да не стварају зависност је обична лаж! Лаке дроге делују на мозак, марихуана уништава плућа, постепено ствара зависност и лаке дроге су само први корак ка хероину и кокаину. Штетне последице су следеће: 1. Акутна примена - након конзумирања марихуане, неколико минута касније наступа стање еуфорије, осећања пијаности, уз смањену контролу понашања, наступају различите непредвидљиве реакције, анксиозност, паника, параноичне реакције, итд.. Овакво стање обично траје неколико сати и опасно је јер се не може предвидети понашање конзумената марихуане у том периоду. 2. Хронична употреба марихуане, учестала понављања конзумирања – у периоду од више недеља или више месеци, стварају се битне измене у понашању и телесном стању, губитак интересовања и мотивације, осећање отупелости, осећај малаксалости, сметње у памћењу, повлачење из социјалних релација. Овакво стање представља већ развијен зависнички начин понашања у којем млад човек, конзумент марихуане, сва своја животна догађања и емотивна проживљавања неадекватно препокрива конзумирањем марихуане. ДРОГА ЈЕ СМРТ! У почетку дрогу узимате ви ради пробе, а затим она узима вас без пробе. У руском рулету имаш 1:6 шансе, са употребом дроге много мање. У просеку сваки наркоман за собом у пропаст повуче још 3 особе. Дрога значи смрт ваше деце. ДРОГА ЈЕ СМРТ . Изабери другу страну јер дрога води у сигурну пропаст. У животу има далеко бољих ствари од наркоманије. Изабери живот, а не дрогу. Дрога је за губитнике. Придружите се нашој борби и искористите прилику, да стварамо друштво у којем нико неће имати потребу да се ''надува''. Суочите се са проблемом, не будите кукавице, јер само кукавице и слабићи беже од проблема. На вама је да се одлучите ш 4000 090;а сте, нико или НЕКО, кукавица или ХЕРОЈ? ИЗВОР: БОРБА14


text: 06.01.2019 у 16:16 Принцеза Катарина посетила је београдске дечије болнице - Институт за мајку и дете и Универзитетску дечију клинику у Тиршовој - где је пожелела свима срећан Божић и деци поделила пакетиће са играчкама и слаткишима. "Увек сам пресрећна да раширим дух Божића међу овом дивном децом. Играчке и поклони су лепи и сви им се радују, али ја им изнад свега желим добро здравље. Моја Фондација и ја ћемо наставити да помажемо нашим здравственим установама како бисмо лекарима олакшали лечење деце", рекла је она. Данашња донација остварена је захваљујући хуманитарној организацији Лајфлајн Чикаго чији је принеза Катарина покровитељ, саопштила је Фондација, преноси Танјуг. 26.12.2018 у 12:52 Принц Александар Карађорђевић саопштио је данас да има необориве доказе да је сва имовина његове породице, укључујући и Бели двор, купљена и грађена из личних средстава његовог деде Краља Александра Првог, те затражио њено хитно враћање. У саопштењу је навео да су два двора у оквиру Дворског комплекса на Дедињу, Краљевски и Бели двор, као и сва остала имовина, укључујући садржај сефа 555 у Народној банци, неспорно приватна имовина краља Александра Првог. "Те некретнине су купљене, грађене, одржаване и финансиране из личних средстава мог деде Краља Александра Првог, за шта имам апсолутне и необориве доказе", каже принц, преноси Танјуг. Навео је да има још много породица које захтевају правду и враћање своје имовине. "Ја у име свих нас, кажем да правда мора да превлада. Ово 15.12.2018 у 19:45 У цркви Светог Андреја Првозваног у Краљевском комплексу на Дедињу у Београду, данас је крштен принц Стефан, син принцезе Данице и принца Филипа Карађорђевића. Принц Стефан, кога је крстио патријарх Иринеј, родио се 25. фебруара ове године, а у његову част се тада огласило 49 звона Храма Светог Саве у Београду. Звона цркве Светог Ђорђа на Опленцу и манастира Жиче такође су огласила рођење првог мушког детета Краљевске породице у Србији након 90 година, када је у Београду рођен принц Томислав, брат некадашњег краља Петра Другог. Принц Стефан је на крштењу носио крштено одело које је носио краљ Петар Други на дан свог крштења 1923. године у Београду и чији је кум је био британски краљ Џорџ Пети, преноси Танјуг. Крштени кумови принца Стефана Карађорђевића су принц Александар


Српски трудбеници, у загрљају са осталим етничким заједницама, искочили су са 10.000 метара право у амбис држећи под мишком научну литературу из безбрижне младости: Закон о удруженом раду, друштвене договоре и самоуправне споразуме. Летели су ка земљи слободним падом, али падобран се, док се понире ка капитализму, по правилу не отвара. Противе 3ffa ћи се Њутну, махали су најпре Титовим, потом Слобиним сликама, али икаровски ентузијазам их није напуштао ни када су наставили да се стрмоглављују. Одбацили су старе слике, као непотребни терет и извадили из ранчева портрете нових јунака узалуд се надајући да негде ипак није затурен резервни падобран. Међутим, ни Зоранови, ни Војини, ни Борисови плакати нису показали аеродинамичка својства. Ово је српско небо дома мог... Да се, рецимо, ова друштвена сага, одвија над небом Скандинавије, па да неко гурне Норвежане, Данце или Финце да лете, у њиховим ранчевима била би спакована барем три падобрана, мобилни најновије генерације с компасом и џи-пи-есом, топли оброк плус чоколада, дневница од 200 евра за боравак у ваздуху, милионска одштета за претрпљени страх и регрес за годишњи одмор, нешто већи од 90 евра. Но, вратимо се у овдашњи ваздушни простор, где је брига за човека ипак најпреча. Ударац о земљу био је страховит. И, разуме се, потресан. Тако су Срби пали у капитализам. Хајде да видимо шта су тамо пронашли и како су се, као врста, прилагодили новим условима живота. Уместо обећаваног шведског стандарда, добили су милион незапослених, уместо финског, добили су нокије, уместо норвешког, претплатили су се на Теленор. Уместо лектире, дечица читају СМС поруке. Тако је бар делић скандинавског комунизма, који се погрешно третира као скијашки капиталистички поредак, пребачен у наше умерено континентално сахарско поднебље. Али, српске транзиционе велможе, иако васпитаванe на епским песмама, определилe су се за капитализам каубојског циклуса деветнаестог века, што због успомена из раног детињства, када су расли на класицима попут Команданта Марка или Блека Стене, што због могућности које је пружала првобитна акумулација капитала на Дивљем западу. С тим да су уместо поштанских кочија и каравана, пресретали шлепере с акцизном робом. Али, наша широка, марлборо и балантајн словенска душа ипак је окренута ка Истоку, тако да су српски револвераши транзиције, успостављајући ново друштво, прихватили догме руских богаташа, стасалих под Јељцином и дисциплинованих под Путином. Мутацијом деце крупних црвених риба у шерифе друштвене својине, који су потом прошли кратку обуку московских и сибирских олигарха, створена је нова балканска сорта – тајкун. Његова основна карактеристика је да се развијао у поретку у ком се политика спуштала у подземље, а подземље се пело ка власти. Што каже један поштени полицајац – кад год кренем да сечем мафију, некако увек наиђем на свог шефа. Тако се калио капитализам. Павле Корчагин је, после револуције, порастао и постао власник фабрике одливака и приватизовао совхоз. Из хаоса једне идеологије, прешло се у другу. Извршена је тајкунизација политике. Или је то била политизација тајкуна? Што би рекао 4000 12;едан од њих – ако немаш власт или ниси уз њу, последњи си слуга. А првобитни капиталисти ипак нису ликови рођени да послужују пиће. Власт може свакога да савије, као прасе у плех, и да га испече у фуруни, рекао је једном капиталац који је покушао да се бави политиком. Отпутовао је на дужи одмор. Други је паметнији. Он не жели да се бави политиком. Он је контролише. Такви људи, свидело се некоме или не, свуда владају данашњим светом, и једино нам је остало да жалимо што нисмо у стању да их пратимо. Њих или њихове цене, како год вам драго. Али, зато је у кратком курсу српског капитализма, неизоставна теза да наша радничка класа, кардељевски непоколебљиво, крупне јунаке српског капитала још третира као директоре оура или соура, а поредак као буржоаски систем самоуправног типа. Готово је. Раднички савети више не постоје. Држава се више не брине о нама. Не шаље нас на море, не уписује децу у бесплатне школе, не оверава нам здравствене књижице. Када нам приватизују фирму у којој смо порасли, не зову нас на коктел у „Хајат”, већ приносе упаљач, кад јој палимо свећу. Зар су то чари тржишне економије и благодети либерализације и препуштања конкуренцији? Да одеш на посао кад свиће, а враћаш се кад се замрачи, и још си срећан што се сунце слободе и женине нежне, топле очи виде само викендом? Можда и тога не буде, јер, шеф може да позове на мобилни, а по уговору о раду, морате да будете доступни. Ко се препозна, већ је на путу да из „социјализма средње развијености” доспе у „капитализам” Трећег света. Ко тражиправду? Мултинационалне компаније ионако мисле да је то нови бренд из Источне Европе. Ко тражи капитализам с људским ликом, нека оде у неки од хипермаркета. Добиће га, упакованог у машницу. Александар Апостоловски [објављено: 04.11.2007.Политика]


Quote: Ово већ има у некој теми овде на сајту, али сам поставио овде јер мислим да се нешто мора одрадити поводом овога. Зовите све људе које знате, посетите све форуме, обавестите организације попут образа и остале, зовите људе са трибине... Морамо организовати протест поводом овога на аутопуту, али не да се окупи 100,200 НС људи већ да стварно дигнемо неколико хиљада правих националиста и патриота и да дођемо на аутопут да им не дамо да прођу. Дозволили смо да нам мирно слећу авиони који су нас убијали, али не смемо и ово дозволити. Тако ће се и заспалим људима дати до знања шта се дешава. Има се времена до јануара па крените да зовете, даље информације о овоме нека се објаве у овој теми.


source: fineweb

text: Посланици ДПС, Позитивне, Социјалдемократа, Либералне партије и мањинских странака поднели су предлог резолуције о подршци учлањењу Црне Горе у НАТО и затражили ванредну седницу Скупштине, на којој би се расправљало о том документу. Готово је сигурно да ће захтев бити усвојен, што ће значити гурање државе мимо референдума у војну алијансу. У предложеној резолуцији наводи се да је Црна Гора током десет година од обнове независности показала јасну визију и истрајност у остваривању стратешких спољнополитичких приоритета – чланства у НАТО и ЕУ. – То није ексклузивни избор ни власти, нити било које партије, нити политичке и интелектуалне елите – наводе потписници резолуције. Ових дана истраживање ДАМАР-а о расположењу грађана Црне Горе према чланству у НАТО подигло је буру, па је Покрет за неутралност затражио да та агенција објави упитнике најновијег истраживања о подршци НАТО, како би се отклонила сумња на сугестивност питања. Најновије истраживање ДАМАР-а показало је да без обзира на то да ли грађани подржавају учлањење или не, њих 77,5 одсто сматра да ће Црна Гора постати чланица НАТО. У реакцији “неутралаца” наводи се да сви објављени подаци агенције представљају последицу константног медијског притиска и једностраног извештавања о условима и напретку Црне Горе на путу ка НАТО.


text: Топ 10 прстених затворених биљака - Кућа 2017 - Модеран Женског Часописа 2017 Модеран Женског Часописа ⇒ Кућа 2017 ⇒ Топ 10 прстених затворених биљака Алое Ова биљка је вероватно позната руским грађанима. Узгаја се не само због непристојности, већ и због лековитих својстава. Довољно је да се сетимо имена незапосленог алоја - "апотека на прозору". Правила његове бриге су једноставна: држите светлост, пожељно без суседних биљака, водом обилато, али ретко. Земља мора бити слободна, лагана. Можете расти алое у специјалној мешавини за кактусе. Ова биљка има сочне, меснате лишће. Цвјетовје ближе до краја зиме, цвијеће су мале, углавном црвене. Цветању је било богато, биљка треба да се држи директне сунчеве светлости у лето, а зими треба да буде сенка. Воли слободно земљиште, треба га умерено заливати. Црассула, или "новац стабла" У лето, ова биљка се чува на директном сунчевом светлу и богато залијепа. Зими заливање треба да буде веома умерено, а биљка треба држати на хладном месту. Воштан иви или хоиа Ово је лиана цвета двапут годишње, односно у последњим недељама пролећа и ране јесени. Узгајају их у висећим цветним лонћима, лијане се постављају на носаче причвршћене на зид. Бледих социјализма није потребно смањити. Амбициозна и хладно отпорна биљка, оригинално из Јужне Америке. У летњој врућини, поред обилне заливања, биљка је пожељна за прскање, зими, заливање мора бити умерено и ретко. Ова биљка долази из Африке. Најспектакуларнији изглед (због богатог цветања) геранијума је штитна жлезда и зоналан. У лето, биљка треба обилатно заливати, а зими је заливање сведено на минимум. Цветају цијелу хладну сезону (изузев за децембар-јануар), ако је под флуоресцентним освјетљењем. Незванично име за "тавни лангуаге". Предник ове биљке је сувишна зона тропске Африке. То не толерише водозахвата земљишта, па чак и током лета ретко се залије. Биљка са малим, али сакупљена у великим цветовима четке и јако нагомиланих тамних смарагдних листова. Воли сунчеву светлост и слободно, лагано земљиште. Биљка са великим цвијећем која личи на звоно у облику. Цвјета пролеће, лето и јесен. Љети, осим заливања, пожељно је прскање. Истовремено, не толерише стагнацију воде у посуди је непрецизна и сенка која је толерантна за нијансу. Може се узгајати како у посудама на прозору, тако иу зидним лонцима.


text: Нема више Русије из 90-тих која увек говори "да" - Цеопом Истина Нема више Русије из 90-тих која увек говори "да" Насловна / Вести / Нема више Русије из 90-тих која увек говори "да" Објављено: 29/10/2014, 17:53 МОСКВА – Москва ће водити дијалог са Западом паралелно са развојем односа са Азијско-пацифичким регионом, Латинском Америком и Африком, рекао је министар иностраних послова Русије Сергеј Лавров у интервјуу листу "Известија". "Покушај да остваре своју, како они (Запад) мисле, "победу" у хладном рату проузрокован је тиме што се Запад очигледно разочарао када је схватио да више нема Русије из 1990-тих година, која је практично увек говорила "да" и која није ни покушавала да брани своје интересе, мислећи да ће савез са Западом решити малтене све наше проблеме" – истакао је Лавров. "То је била аномалија, у апсолутном нескладу са историјом, мисијом Русије у свету и потребом да се обезбеди равноправан и праведан дијалог о питањима која представљају наше легитимне интересе – наставио је руски министар. – Када смо почели да бранимо своја легитимна права на међународној позорници, вероватно је неко рекао: "Откуд сад то, све је било јасно, а Руси никако да се смире". То је лоше". По његовим речима, то су "рецидиви империјалистичког размишљања", што је "посебно жалосно у светлу наших многобројних иницијатива усмерених на проналажење равнотеже интереса". "Јер, ми никоме не намећемо наше интересе и спремни смо да чинимо уступке, зато што ми признајемо легитимне интересе наших партнера који не излазе ван оквира међународног права – нагласио је шеф руске дипломатије. – Исто тако поступамо и ми сами: никада не покушавамо да остваримо неке замисли које су оправдане с аспекта наших интереса, али којима се крши међународно право. Не, ми то такође не радимо". "Када би ипак наши партнери били мало прагматичнији, мало више усмерени на конструктивни дијалог, а не на наметање својих вредности и својих интереса на уштрб интереса и вредности Русије, могле би се избећи многе компликације у нашим односима" – сматра Лавров. Руски министар критиковао је Запад због одбијања да усагласи јасна правила игре на евроатлантском простору. "Све је почело након што су са распадом СССР, нестанком Варшавског пакта и Савета за узајамну економску помоћ наши западни партнери пропустили историјску шансу да створе у Европи истински једнаку и неподељену безбедност, јединствени хуманитарни и економски простор – истакао је Лавров. – Да се тада кренуло путем да се ОЕБС претвори у праву организацију са својим статутом и унетим у њега обавезним гаранцијама безбедности за све чланице организације, све је могло бити другачије". "Уместо да се од ОЕБС направи нормална организација, која би заиста постала организација за безбедност, која би гарантовала безбедност свих, наше западне колеге кренуле су путем непромишљеног, неограниченог ширења НАТО, директно нам саопштивши да правне гаранције безбедности могу добити само они који се прикључе Северноатлантској организацији" – наставио је Сергеј Лавров. – Одбијен је наш предлог да се закључи споразум о европској безбедности, који би такву могућност – да се правно заштити своја безбедност и добију одговарајуће гаранције – давао свим чланицама НАТО и ОДКБ које задрже војно-политичку неутралност".


Бивши Машиновођа не опонира али евоцира своје успомене и повлачи паралеле. Штета би било да остане незабиљежено то што је рекао, нарочито ради младих којима се више него често потурају бајке о YU.


text: 10. август (10.08) је 222. дан у години по грегоријанском календару (223. у преступној години) До краја године има још 143 дана. Догађаји 955 — У бици на Лешком пољу, свети римски цар Отон I је поразио Мађаре, окончавши педесетогодишњу мађарску инвазију у средњој Европи. 1519 — Магеланових пет бродова је испловило на пут око света. 1628 — Шведски војни брод Васа је потонуо у стокхолмској луци после само 20 минута свог првог и јединог путовања. 1792 — Париска руља је током Француске револуције заузела палату Тиљерије и масакрирала краљеву Швајцарску гарду. 1793 — Музеј Лувр је званично отворен у Паризу. 1809 — Кито, данас главни град Еквадора, је објавио независност од Шпаније. 1821 — Мисури је признат као 24. америчка савезна држава. 1904 — Одиграла се битка у Жутом мору између руске и јапанске флоте током Руско-јапанског рата. 1913 — У Букурешту су Грчка, Румунија, Србија и Црна Гора потписале с пораженом Бугарском уговор о миру, којим је окончан Други балкански рат и прецизиране границе Бугарске према Румунији и Србији. 1936 — Почео је шаховски турнир у Нотингему, Енглеска. Победио је Михаил Ботвиник. 1940 — Путнички брод РМС Трансилванија потонуо је након торпедовања одневши 36 живота. 1948 — Премијерно је приказана на америчкој телевизији Еј-Би-Си емисија "Скривена камера" Алена Фанта. 1990 — Свемирска сонда „Магелан“ је стигла до Венере. 2017 — Отворена прва Икеа у Србији, код Београда. Рођења 1729 — Вилијам Хау, британски генерал, врховни командант британских снага током Америчког рата за независност. (прем. 1814) 1822 — Герман Анђелић, српски патријарх. (прем. 1888) 1864 — Стеван Стево Калуђерчић, српско-босанскохерцеговачки писац и просветни, културни и политички радник. (прем. 1948) 1865 — Александар Глазунов, руски композитор и диригент. (прем. 1936) 1877 — Френк Маршал, амерички шахиста. (прем. 1944) 1895 — Владимир Велмар-Јанковић, српски правник, психолог, драматург, приповедач, есејиста и критичар. (прем. 1976) 1902 — Норма Ширер, канадско-америчка глумица. (прем. 1983) 1909 — Лео Фендер, амерички конструктор електричне гитаре. (прем. 1991) 1912 — Жорж Амадо, бразилски писац. (прем. 2001) 1913 — Волфганг Паул, немачки физичар, добитник Нобелове награде за физику (1989). (прем. 1993) 1926 — Марио Алинеи, италијански филолог и палеолингвиста. (прем. 2018) 1959 — Розана Аркет, америчка глумица, редитељка и продуценткиња. 1960 — Антонио Бандерас, шпански глумац, продуцент, редитељ и певач. 1965 — Џон Старкс, амерички кошаркаш. 1966 — Ханси Кирш, немачки музичар, најпознатији као оснивач и певач групе -{Blind Guardian}-. 1968 — Дејан Чуровић, српски фудбалер. (прем. 2019) 1971 — Рој Кин, ирски фудбалер и фудбалски тренер. 1971 — Џастин Теру, амерички глумац, сценариста, продуцент и редитељ. 1972 — Енџи Хармон, америчка глумица. 1973 — Хавијер Занети, аргентински фудбалер. 1976 — Џон Роберт Холден, америчко-руски кошаркаш. 1979 — Џоана Гарсија, америчка глумица. 1984 — Донтеј Дрејпер, америчко-хрватски кошаркаш. 1990 — Татјана Мирковић, српска атлетичарка (бацачица копља). 1990 — Владимир Михаиловић, црногорски кошаркаш. 1990 — Лукас Тил, амерички глумац. 1991 — Пратиша Банерџи, индијска глумица. (прем. 2016) 1993 — Дејан Видић, српски фудбалер. 1993 — Андре Драмонд, амерички кошаркаш. 1994 — Бернардо Силва, португалски фудбалер. 1996 — Немања Мајдов, српски џудиста. 1997 — Кајли Џенер, амерички модел. 1999 — Џа Морант, амерички кошаркаш. 2005 — Никола Топић, српски кошаркаш. Смрти 1915 — Хенри Мозли, енглески физичар. (рођ. 1887). 1981 — Душан Попов, југословенско-британски обавештајни агент. (рођ. 1912) 1981 — Бранко Стојановић, народни херој и потпуковник ЈНА. (рођ. 1923) 1988 — Арнулфо Аријас, бивши председник Панаме. (рођ. 1901) 2002 — Кристен Нигард, норвешки научник. (рођ. 1926) Празници и дани сећања


Како преносити канадске ТВ канале и ТВ емисије током путовања у иностранство? Канада има прави удео услуга онлајн стриминга. ЦБЦ, ЦравеТВ, ТСН или Схоми неке су од најпопуларнијих ВОД платформи које Канађани гледају на својим Року, Фире ТВ, Аппле ТВ и другим стриминг уређајима. Проблем је што су ови канали геоблокирани, тј. Не можете гледати садржаје уживо или на захтјев на њима док су у иностранству. Да ли је могуће заобићи ограничења и деблокирати канадску ТВ у САД-у, Великој Британији, Аустралији и другде ван Канаде? Одговор је “Да”. Потребни су вам ВПН или Смарт ДНС проксији. Прочитајте за више информација. 1 Како гледати канадску ТВ у иностранству са ВПН-ом 2 Како преносити канадске ТВ канале изван Канаде помоћу паметних ДНС прокија 3 Најбоље услуге канадског преноса 4 Најбоље канадске ТВ емисије 5 Како гледати канадске ТВ канале док су у иностранству – закључак Како гледати канадску ТВ у иностранству са ВПН-ом Геоблокиране веб локације и ТВ канали могу да открију вашу тренутну локацију гледајући вашу ИП адресу. Сваки пут када се повежете са Интернетом, ваш провајдер Интернет услуга вам даје ИП адресу која је неопходна за слање и примање података током прегледавања веба. Ова ИП адреса омогућава апликацијама и веб локацијама које посећујете да процене отприлике где тренутно живите. Ако, на пример, покушате да гледате ЦБЦ док су у иностранству, то нећете моћи да урадите јер немате канадску ИП адресу. Срећом постоји заобилазно решење. Можете да користите ВПН или виртуелне приватне мреже да бисте сакрили своју стварну ИП адресу и појавили се на мрежи користећи ИП адресу из друге државе. Следите упутства испод да бисте добили канадску ИП адресу у иностранству и деблокирајте канадске ТВ канале у иностранству користећи ВПН: Пре свега, пријавите се путем ВПН услуге. Обавезно проверите да ли сваки добављач ВПН услуга код кога се региструјете има више ВПН сервера у Канади. Сада када сте направили свој ВПН налог, преузмите и инсталирајте ВПН апликацију са веб локације ВПН провајдера. Покрените апликацију и повежите се на ВПН сервер у Канади. Сада се чини да прегледавате веб користећи канадску ИП адресу. Овај приступ вам омогућава да деблокирате све канадске канале било где у иностранству, укључујући Схоми, ЦравеТВ и ЦБЦ. Иако препоручујем употребу ЕкпрессВПН за гледање канадске телевизије у САД-у, углавном због њихове гаранције поврата од 30 дана, можете користити и друге ВПН услуге као што су оне у табели испод. Најбоља ствар у коришћењу ВПН-а за гледање канадских стреаминг услуга у иностранству је та што можете гледати своје омиљене ТВ емисије преко званичних канадских ТВ канала у ХД. Како преносити канадске ТВ канале изван Канаде помоћу паметних ДНС прокија Смарт ДНС је друго решење које можете да користите за заобилажење регионалних ограничења. За разлику од ВПН-а, Смарт ДНС вам не пружа нову ИП адресу приликом прегледавања веба. Ваш Интернет саобраћај такође неће бити шифрован када подесите Смарт ДНС на свом уређају. Ипак, ако је све што вам је стало до деблокирања омиљених канала у иностранству, Смарт ДНС је одржива опција на коју се можете обратити. Смарт ДНС је компатибилан са свим вашим уређајима. На свој ПЦ, Мац, ФиреСтицк, Аппле ТВ, Андроид, Смарт ТВ, иПхоне или иПад можете да инсталирате проки проки ДНС проки. Канали које добијате за деблокирање помоћу Смарт ДНС-а увелико зависе од услуге Смарт ДНС проки услуге коју користите. Различите Смарт ДНС проки услуге подржавају деблокирање различитих сетова канала. У случају да ваш ИСП користи отмицу ДНС-а или прозирне прокије, Смарт ДНС можда неће радити исправно за вас. Једна Смарт ДНС конфигурација омогућава истовремено да деблокирате стриминг канале из различитих региона, тј. Могли бисте гледати британски ББЦ иПлаиер и амерички историјски канал користећи једну паметну ДНС поставку док сте у иностранству. Нећете изгубити приступ својим локалним веб локацијама и апликацијама када користите Смарт ДНС. Ако тражите Смарт ДНС проки услугу за деблокирање канадских ТВ канала попут ЦБЦ, Цраве ТВ или Цити ТВ изван Канаде, можете покушати са Унлоцатор-ом. Новим корисницима нуде бесплатно 7-дневно пробно раздобље. Такође имају свеобухватне водиче за подешавање и видео записе за све уређаје и рутере. Најбоље услуге канадског преноса Нетфлик Цанада Најбоље канадске ТВ емисије Цонтиуум Како гледати канадске ТВ канале док су у иностранству – закључак Путовање у иностранство може бити тешко искуство, посебно ако сте дуги временски период далеко од породице и пријатеља. Гледање ТВ канала од куће код куће може вам олакшати ствари. Уз помоћ ЕкпрессВПН и сличне врхунске ВПН-ове за Канаду, можете откључати и гледати све своје омиљене канадске ТВ емисије било где у свету. Јесте ли икада чули за услуге стриминга као што су ЦБЦ, ЦравеТВ, ТСН или Да ли сте видели Гаме оф Гамес или Тхе Цхасе Аустралиа? Не одговарај на Без сумње су америчке ТВ емисије најбоље. Емисије попут Гаме оф Тхронес, Тхе Валкинг


Данас слушајући ове фрапантне приче Млади се питају како је све ово било могуће? Зашто су им очеви и дједови „храбро и мудро“ ћутали посматрајући такве гротеске?


ГОВОР ЦРНОГОРСКИМ ТРУПАМА НА ГРАХОВУ ПРИЛИКОМ МАРША У ХЕРЦЕГОВИНУ Црногорци, Ја вас нећу храбрити, јер је јунаштво ствар која се не може никоме вјештачки улити, већ се у колијевци усисава са мајчиним млијеком. Видим да вам пламте очи соколове и да вам се јуначке груди надимају од борбености. Овога пута се Косово мора осветити! Ја полазим у овај свети рат против Турака а да вас и не позивам, јер сам увјерен да cba 074;ас не бих могао задржати и ако бих то хтио. Ви имате као и ја само једну жељу - уништење смртног непријатеља. А сад напријед, соколови словенских брда! Под Муратом I срушено је српско царство, а под Муратом V оно мора опет ускрснути. То је жеља моја и свих нас, као и воља свемогућег Бога, кога моја кућа вјековима тако жарко моли и поштује. Цетиње, 3/15. VII 1876 БОРБА14