Quote: Нико овде није тврдио да Русија живи бог зна како.Русија је велика земља тамо имаш богате и сиромашне као што их имаш свуда. У Русији се живи МНОГО боље него 90-тих година када се чекао ред за храну када су људи имали десет пута лошији животни стандард када су имали мале плате нису могли нигде да путују и возили Волгу.Данас се живи десет пута боље него тада у сваком смислу.Ко је за то заслужан?Сигурно није Мика и Жика него Путин.Јел то довољно?Видећено можда јесте можда није.Ја мислим да није. Чекај човече како можеш неком да одузмеш фирму?Човече главни Јеврејски играч Јелцинов саветник је био Березовски данас побегао из Русије у Енглеску да је Путин Јевреј тај Березовски би био и даље у Русији и радио би све што је радио у време Јелцина наставио би да уништава Русију да краде и да служи Америци и ЕУ.Пошто Путин то није хтео Берзовски је дошао у сукоб са њим и морао да бежи. Други велики играч је онај Јеврејски тајкун који је ухапшен и дан данас је у затвору.проблем је тај што Руски националисти имају превелика очекивања од Путина и што очекују да он ради он што они Руски националисти мисле. То је нешто слично као са Милошевићем.Сви Српски националисти су били против Милошевића јер је био благ за наше ставове доста пута неодлучан, али са дистанце данас видимо да ипак Милошевић поред свих грешака није био толико лош.тако ти је и данас са Путином.Ја бих лично волео да Демушкин буде председник Русије, али то је тренутно немогуће.


МОЛБА И ЗАХТЕВ ЗА ПОМОЋ - Синдикат комуналаца Србије МОЛБА И ЗАХТЕВ ЗА ПОМОЋ Синдикат комуналаца Србије је послао допис Председнику Републике Србије - господину Александру Вучићу а везано за повећање зарада комуналаца у Р. Србији. Текст дописа следи: Предмет: МОЛБА И ЗАХТЕВ ЗА ПОМОЋ Желим као прво да Вам се захвалим на заједничком раду и разумевању које сте исказали у својству премијера за тежак материјални положај и тешке услове у којима раде комунални радници. Као плод разумевања је договорена и у мањој мери реализована солидарна помоћ у висини минималне зараде, за све комуналне раднике у Србији за 2017. годину. Још једном Вас подсећам да просечна зарада комуналних радника на нивоу Републике Србије износи 34.000 динара, што је за 17% мање од просека у Републици Србији а 27% мање од примања у јавном сектору. То је сектор у којем чак 25% запослених прима зараду у висини минималне зараде. И уместо очекивања да се у 2018. години неправда према запосленима у комуналном сектору ублажи процентом повећања од 10%, као што је предвиђено за буџетске кориснике из јавног сектора (лекари, професори, војници и полицајци) премијерка у свом експозеу комунални сектор нигде не спомиње, заборављајући на чињеницу да је зарада комуналних радника свих ових година умањивана за 10% и тим средствима се пунио буџет Републике Србије, из кога се сада врши повећање зарада буџетским корисницима. Синдикат више неће немо посматрати да се сав терет економске кризе свали на леђа комуналног радника. Рад комуналаца је мерљив и видљив али веома често потцењен. Нас се сете само за време временских непогода или неких великих хаварија, са речима хвале али не више од тога. Управо из наведених разлога обраћам се Вама за посредовање и помоћ јер сматрам да у потпуности разумете наш материјални и социјални статус. За своја права борићемо се свим расположивим синдикалним средствима, без било каквих других политичких примеса. Очекујем од Вас да у наредних 7 дана, у зависности од Вашег расположивог времена, примите делегацију Синдиката запослених у комунално-стамбеној делатности Србије ради помоћи и отклањања ове евидентне неправде.


ХИТНО - РЕЖИМ НАСТАВЉА ХАЈКУ НА СРС, ТУЖИЛАШТВО НАРЕДИЛО ХАПШЕЊЕ ШАРОВИЋА! 19. децембар 2013. Више јавно тужилаштво у Београду наредило је привођење заменика председника Српске радикалне странке Немање Шаровића и његово принудно довођење на саслушање у просторије тужилаштва. Наредбом издатом ПУ Стари град обавезана су службена лица полиције да Шаровића на дан његове Крсне славе Светог Николе ухапсе како би био саслушан поводом кривичне пријаве поднете против њега због паљења заставе „Републике Косово“ на протест& fa5 #1091; који је Српска радикална странка одржала поводом потписивања срамног „Бриселског споразума“. Немања Шаровић је истакао да је читав инцидент очигледно политички мотивисан јер је привођење наређено упркос чињеници да му позив на саслушање није уручен редовним путем и упркос томе што се уредно одазвао позиву на саслушање у ПУ за Град Београд раније ове године. Шаровић је оценио да се тужилаштво, пристајући да буде топуз у рукама власти, на најсрамнији начин ставило у службу режима јер се правно гледано паљење безвредне крпе коју тужилаштво назива заставом „Републике Косово“ не може подвести под кривично дело Повреде угледа стране државе или међународне о 3ffa рганизације из члана 175 КЗ-а за шта га тужилаштво терети. По његовим речима, „Режим мора да се одлучи да ли је Србија потписивањем „Бриселског споразума“ признала независност „Републике Косово“ и обавезала се да ће штитити симболе терористичке НАТО „државе“. Српска радикална странка најоштрије осуђује поданичку политику режима и упозорава да никаквим репресивим мерама неће зауставити српске радикале у доследној борби против издајничке политике и погубног пута у ЕУ у коју нас гурају по цену распарчавања Србије.Заменик прeдеседника СРС Немања Шаровић тренутно је у Палати правде и чека на саслушање, након чега ћемо издати ново саопштење са детаљима са тог саслушања. ????? - ????? ???????? ????? ?? ???, ?????????? ???????? ??????? ????????! ? ????????? 19.12.2013 ? ?????? ????????? ???????


РОМАН О СТРАДАЊУ СРБА – Причање неиспричане приче – Lozničke novosti Nebojša TrifunovićSeptember 22, 2021 7:27 am 0 Роман ”Кости” малозворничког писца Ненада Милкића први је део четворокњижја ”Погром” у којем ће овај аутор покушати читаоцима да приближи страдање Срба у ратовима деведесетих година прошлог века. Крајем прошле седмице у пуној сали Библиотеке ”17. септембар” у Малом Зворнику приређена је промоција књиге коју је Удружење књижевника Републике Српске наградило као најбољи роман 2020. године. Прва књига говори о страдању сарајевских Срба од 1992. до 1996. године и, како каже аутор, омаж је за више од осам хиљада Срба који су страдали у Сарајеву, и 150 хиљада оних који су протерани из града. ”Кости” прате приче две породице – Ковачевића и Хасановића и кроз њихове судбине Милкић дочарава оно што се десило у Сарајеву по избијању сукоба. – Они представљају Србе који су остали у граду, као и оне људе који су у рату променили своју ћуд и од првих комшија и пријатеља постали припадници такозване Армије БиХ и злочинци. Страдање Срба није забележено у довољној мери у оваквој врсти књижевности и сматрам да ће значити будућим генерацијама јер кроз овакве романе историју можемо лакше прихватати, схватати и памтити. Роман је заснован на истинитим догађајима, сви бројеви су лако проверљиви, а ликови су препознатљиви – каже Милкић. Он је са сарадницима три године прикупљао материјал за књигу пре свега кроз разговор са учесницима догађаја, борцима са фронта, али и у сусретима са породицама страдалих који су њихове посмртне остатке морали да ископавају одлазећи из Сарајева. Књига је тако и добила име по речима мајке која је ископавајући тело свог сина, када су јој казали да мора да крене јер у насељу више нема Срба рекла – ”Сачекајте да сакупим кости”. – Најтежи део, онај који ломи човека, били су управо разговори са људима који су изгубили блиске чланове породице и морали да ископавају мртве одлазећи из свог града. Разговори су срж романа, а сви остали подаци су из војних архива, ратних дневника и књига које су писали учесници рата – каже Милкић. У мају би, за годишњицу хрватске операције ”Бљесак” када је нападнута Западна Славонија, требало да изађе други део четворокњижја назван ”Колона” у којем ће се говорити о страдању крајишких Срба. Трећи део обухватиће погром на Космету 2004. године и отмице Срба зарад продаје органа, а у четвртом ће бити описана дешавања у Сребреници не само у јулу 1995, већ од почетка рата у самом месту, али и у његовом окружењу. Како каже Милкић, и преостала три романа биће заснован на чињеницама и проверљивим подацима. Промоција у Малом Зворнику била је хуманитарног карактера, књигама није била одређена цена, а сав приход уплаћен је за лечење Филипа Петровића, некадашњег Малозворничанина. Ненад Милкић аутор је трилогије ”Ми смо бранили Кошаре” након чијег је објављивања, до тада скрајнута, прича о догађајима на југословенско-албанској граници током НАТО агресије почела да се шири Србијом. НОВИЈИ ПОСТОПШТА БОЛНИЦА И ДОМ ЗДРАВЉА – Откривено 36 нових упала плућа СТАРИЈИ ПОСТВРЕМЕ – Последњи дан лета


source: CulturaX

text: У НАРЕДНА ТРИ ДАНА – Купите шеширић за Софију – Lozničke novosti У НАРЕДНА ТРИ ДАНА – Купите шеширић за Софију Nebojša TrifunovićJuly 24, 2020 8:29 am 0 На лозничком шеталишту данас ће почети тродневна хуманитарна акција "Шешир за Софију". Акцију је покренула фондација "Буди хуман" Александра Шапића, а подржали навијачи Партизана "Јужна трибина" продајом шеширића у корист лечења у иностранству мале Софије Маркуљевић (2019). Софија болује од прогресивне неуромишићне болести – спинална мишићна атрофија тип I, лечење је једино могуће у иностранству и кошта више од два милиона евра. Лозничани ће моћи да купе шешириће и дају прилог за лечење мале Софије на штанду који ће бити отворен сва три дана увече од шест до девет, где могу добити и неко освежење.


text: ОБИЛАЖЕЊЕ | СРБСКИ ЖУРНАЛ "Kружно, опкољавање (circumvenire) у народном животу има неколико верских функција. Кућа се обилази да би се магијски везало за њу. Доведену невесту скину с коња пред улазним вратима, па ручни девер објаше коња трипут око куће, да би младенце заштитио од набачених чини; свекрва прихвати невесту код огњишта, опаше је својим појасом, обиђу трипут око огњишта и тако је уведе у домаћи култ. Приликом поступаонице дете се води трипут око куће. У Подрињу, изјутра на Божић, гола нероткиња обиђе око куће, да би постала гравидна. У Братоножићима, на Божић изјутра, домаћин обилази око куће и гласно тражи од Бога све што зажели, а чељад у кући понавља његове речи. У селима Босанске Крајине купљено говече трипут се проведе око куће да би за њу било "као венчано" (везано). На Бадње вече домаћица обиђе кућу, да јој кокошке носе јаја у своја гнезда. Уместо куће, понегде се обилази домаће огњиште или сто. Први божићни полазник трипут обиђе огњиште, а домаћа чељад трипут обилазе око постављеног ручка на Божић па онда седну да ручају. Младенци приликом венчања трипут обилазе око стола у цркви; тим чином су се венчали (везали). У босанским селима обилази се око болесника да би оздравио. Мајка обилази око болесног детета и лупа у металне предмете да би из детета истерала болест. Пред залазак сунца одведе се болесно дете под крушку жутицу (која има жут плод), обиђе се трипут око њена стабла и говори: "Сунце за горицу, крупа (болест) у жутицу!" — па се детињом главом туцне о стабло крушке. У Црној Гори болесник, са запаљеном свећом, обиђе врбу и легне под њу да би оздравио. У селу Бућићима, код Травника, болесници на коленима обилазе гроб неког веома побожног фратра. Болесни коњ води се око гроба, негде око гробља, да би оздравио, а у косовским селима се стока гони око црквине да би се заштитила од епидемије. Магијско обилажење има заштитну улогу сличну магијском кругу. Уочи Ђурђевдана и Спасовдана сточари обилазе торове са стоком да би се заштитили од чињарица. На Божић изјутра обилазе се кошнице са пчелама да не би бежали ројеви. Уз Младу недељу (седмицу) обилази се њива са пшеницом противу снети (кукоља). Крстоноше обилазе око култног дрвета. Појединачно магијско обилажење прешло је у општи обичај. У Босни пред појаву епидемије изаберу се три младића и три девојке, који за три ноћи по трипут обиђу село, да би га заштитили од болести. После обреда младићи и девојке сматрају се као браћа и сестре." – Српски митолошки речник (Аутори, Ш. КУЛИШИЋ · П. Ж. ПЕТРОВИЋ · Н. ПАНТЕЛИЋ)


text: На први поглед то можда не изгледа као четвртка Нев Енгланд Патриотс Том Бради и имам пуно заједничког. Никада нисам бацио тачдаун, а камоли више од 400, а још мање вјерујем да ће убедити супермодел да се заљуби у мене (Давид Ганди, где си?). То је рекао, поседујем више парова Уггс-а и волим Бостон. Видите, ја и он, нисмо толико различити. И то није место где се сличности завршавају. Испоставља се да имамо нешто заједничко када се ради о исхрани. Пре неколико месеци, прилично строг режим прехрамбеног порекла Бради-а је био ослобођен у свијету до крила критике и испитивања. На основном нивоу, исхрана коју је креирао Томов лични кухар Аллен Цампбелл, је стандардна мешавина органских протеина и поврћа без шећера и без глутена. Према Цампбелл-у, исхрана је 80 посто органског поврћа и цјелих зрна као што су смеђи пиринач, киноа и пасуљ, а 20 посто пусто месо као што су органски стеак и пилетина. То је у суштини дијета коју пратим сада, минус читав низ других ствари које редовно наглашавам да једем, па у част повратка фудбалске сезоне и овог надчовјечног спортиста, посвећао сам се једу као Том Бради за једну недељу. ПОВЕЗАНЕ: 4 не-сок чисти који вас неће оставити Хангри Да бих се припремио за моју недељу као некога елите, набавио сам органске пилеће груди, квиноје и пасуљ. Нисам се приближио ниједним нијансама (парадајз, паприка, печурке, патлиџан) јер их Том избјегава зато што нису антиинфламаторни и требао сам да избјегнем упалу чак и удаљеним удруживањем. Том Бради не пије кафу. У ствари, он никад није ни пио животно-еликсир. И, да би ствари погоршале, Том Бради не једе шећер. Било које врсте. Заправо, ријетко једе воће, осим што повремено додава банану на гуму. Дакле, као што би могла да замисли здрава пица за пиће, која би могла да замисли општу популацију шећера, већину дана провела сам у стакленом случају магнезијума, исцрпљености и емоција. Том Бради још увек не пије кафу и још сам се трудио. И био сам гладан. Кул сам што једем здраво и строго кувам с кокосовим уљем, али то се већ показало као провјера стварности на шта чисто јести стварно значе. Том је чист колико и долази, изазов са којим се сусреће и крене у корак, јер верује да ће му донијети вечну каријеру као број један у четвртфиналу у фудбалу (то ће вероватно вјероватно бити). Ментална магла у страну, осећала сам се одлично, једем готово строго протеине и поврће. Дани три и четири Ова дијета, као што сте претпоставили, је мало мала. И до сада сам се залазио за нешто скробно. Да ли сте икада приметили да када уклоните чак и малу количину соли, шећера и масти коју нормално конзумирате, прва ствар коју жудите је најсмјестија, најтоплија, најсиромашнија Домино пица коју можете замислити? То сам био за сваки минут дана три и четири дана. Читао сам да ће Брадис, у покушају џеза у току оброка, створити нездраву храну из здравих. На примјер, према Јоанне Геррард Иоунг, кухару за сирове прехрамбене производе, нутриционисту и личном кухару за Брадис на неколико година, они ће једити кремасту кокосову резану посуду направљену у потпуности из јулиеннед поврћа. Скроб је био ствар моје прошлости. ПОВЕЗАНЕ: Тоуцхдовн! Ово су најтоплији играчи из сваког тима у НФЛ-у Брзо сам одлучио да, без кафе, ово истраживање на дијетама трајало би само током целог радног вијека. Искључио сам ово. Имао сам непрекидне мисли лазања и могао сам само да избегнем М & М дозатор у канцеларији кухињу за још један целодневни дан. Једем органску пилетину и поврће сретно знајући да ће и ово проћи и раније него што сам првобитно планирао. Да ли сам слаб? Наравно. Али бар бих ускоро био слаб и кофеинован. Још један млечник, глутен, шећер, парадајз, јодизована сол и дан без кофеина под мојим појасом, поравнала сам се иза плоче нокоса величине пице у мом омиљеном мексичком ресторану, радо нећу водити од најбољих тимова у НФЛ-у до победе или убрзаног пењања по мојој најтежој писти.


У овим пољуљаним временима разних подела сваки вид слоге је вредан поштовања.


Политика Online - Српске оранице јефтине за странце четвртак, 19.01.2017. у 09:05 Ивана Албуновић У последњих пет година цена земље код нас удвостручена. – У Бачкој хектар достигао 20.000 евра, што је и даље двоструко мање него у Холандији, где се продаје за 45.000 евра Ако Србија законским ограничењима до 1. септембра не спречи или одложи продају земље странцима, јагма за нашим ораницама могла би да буде велика због изузетно ниске цене земље у односу на државе Европске уније. Зато је, по мишљењу стручњака, исправан закључак да колико год да земља буде коштала у Србији, „за странце ће бити јефтина”. Најновије истраживање Института економских наука показује да је просечна цена хектара земље у Србији три и по хиљаде евра. Разлике по регионима су велике. Чак и у Војводини (Бачкој), где хектар најквалитетнијих ораница може да достигне и до 20.000 евра, то је неупоредиво мање у односу на европске државе где предњачи Холандија са ценом од 45.000 евра по хектару. Недељко Малиновић, директор агенције за некретнине „Легат”, каже да је по промету пољопривредног земљишта у Србији јасно да је многи купују да би је касније још боље уновчили, као што је било у Румунији пре отварања тржишта и уласка у ЕУ. – У последњих пет година цена земље у Србији скочила је сто одсто. У Бачкој је хектар најквалитетније земље достигао и 20.000 евра. У Срему од 10.000 до 15.000 евра. Али то је и даље ниже него у Европској унији. Људи који имају пара сада улажу у земљу и траже се већи комплекси. Међутим, данас је тешко наћи и сто хектара у комаду – каже Малиновић. У случају либерализације тржишта ни Србију не би заобишао даљи раст шпекулативне тражње. Делимично се то већ и догодило тако што је око 100.000 хектара обрадивог земљишта завршило у рукама домаћих тајкуна и страних фирми Европска агенција за статистику (Еуростат) од 2009. године не води евиденцију о кретању цена пољопривредног земљишта, тако да се подаци могу пратити само преко националних статистика, али нису до краја упоредиви. – Нема званичног податка о просечној цени земље у ЕУ. Тенденција је да се цене приближавају неком заједничком просеку, што је последица либерализације тржишта. За Србију свакако није препоручљиво да се цена земље формира искључиво на тржишном принципу, већ да се пројектују потенцијални будући приноси и тај показатељ буде део очекиваног повећања цене – наводе истраживачи института. Стручњаци такође сматрају да Србију, у случају либерализације тржишта, не би заобишао ни раст шпекулативне тражње. Делимично се то већ и догодило тако што је око 100.000 хектара обрадивог земљишта завршило у рукама домаћих и страних тајкуна. До ораница су дошли нереално повољно кроз приватизацију пољопривредних комбината који су претходно доведени до пропасти. – Шпекулативне тражње су у току, а назнака овог процеса је гомилање земљишта од стране појединих привредника – упозоравају у Институту економских наука. Овакав сценарио већ је виђен у готово свим државама централне и источне Европе (ЦИЕ) пре и након приступања Европској унији јер су појединци били свесни огромних разлика у цени обрадиве површине у тадашњој ЕУ – 15 и земљама централног и источног блока. Док је рецимо 2006. у државама ЦИЕ хектар вредео од 1.900 до 2.300 евра, a просек у тадашњој ЕУ био је чак 12.000 евра. До 2011. године цена је драстично порасла у Пољској (35 одсто), Словачкој (21 одсто), Естонији (50 одсто), а у Литванији за чак 143 процента. Крајњи циљ гомилања ораница није био бављење пољопривредом већ управо препродаја странцима када се оствари повољан моменат. Румунија је највише страдала у борби моћних компанија за преузимање територије. Имали су најлибералнији модел и отворили су тржиште пољопривредног земљишта, дошло је до укрупњавања и драстичних промена у структури пољопривредне производње. Процењује се да је око 800.000 хектара продато практично у бесцење. Велики број власника малих парцела било је принуђено да прода земљу јер више нису могли да буду конкурентни са својим производима. Касније су постали радници на земљи која је некада била њихова. 454ed Albanci su nudili Srbima ogromne sume novca za zemlju i kuce. Za taj novac Srbi sa Kosova postali su veleposednici u Srbiji. Kupili su ovde pet do deset puta vise zemlje nego sto su tamo imali. Slicna situacija se desava i u Vojvodini . Prodaj zemlju strancima i nastavi lepo da zivis od tih para , utoliko pre kad im je imanje stvaralo samo gubitke. Madjari su zabranili prodaju zemlje strancima , da ne bi kao mi sutra ziveli na tudjoj zemlji .. Srbija pod hitno ,mora da se dozove u pamet,i prekine praksu prodavanja zemlje strancima,da bi imala pre svaga da ishrani sopstveni narod.Ako zeli da ima neki vid partnerstva ,koristi radi,to je u redu,s tim da se proizvodnja unapredi i zemlja obogati neophodnim mineralima,kako bi i u buduce donosila plodove.Morate da shavatite,uzecu jedan primer,ne vezano za poljoprivredu.Naime,ako pratite prodavanje nekretnina u SAD-u,vi,kucu ,koja se raspada,a stara je 100 godina i obicna je dascara, placate za basnoslovne pare,a potom se renovira ili gradi nova.Zakljucak;nekretnine nisu skupe,ali je parcence zemlje, na kojoj se nalaze ,astronomski skupo!Ovo su dijametralno razliciti primeri,ali ukazuju ,na jednu zajednicku tacku,oko koje se sve vrti ,a to je zemlja.Pozdrav redakciji i nasoj cenjenoj Vladi,s molbom da dobro razmisli i ne bude ucenjivana od stranih investitora,osim partnerstva,gde bi svi profitirali. издајице нас воде у пропаст Ову власт треба комплетно послати на робију, све редом. Знам да нећете објавити, али носите то на својој савести. Da nema stranaca pola Vojvodine bi bilo u parlogu!!!!! КОМЕ СМЕТА, ДА НЕКО ЗАРАДИ!!!??? ХОЋЕ ЛИ НЕКО ОДНЕТИ ТУ ЗЕМЉУ!!!??? Ако је неко купи из з. Европе, сигурно ће је боље искористити, него многи наши, а, и они који ту буди радили, биће боље третирани, од странаца, него од "домаћих експлоататора"!!! Поздрав из Баната! Pogledajte sta se desava u Bosni. Stranci tj. Arapi su kupili zemlju oko Sarajeva i to najljepdi kraj, izgradili vile i stavili ograde tako da pristup domacem stanovnistvu nije dozvoljen. Zasto mislite da je zemlja u Evropi skupa? Da ne bi svako mogao da je kupi. Zemlja se daje u koristenje po odredjenim uslovima ali se NE prodaje strancima. Nasi ce da urade sta im kaze MMF, jer kicmu nemaju. Благо теби са таквом памећу. Живјећеш 100 година. А шта кад тим странцима постанеш сметња, на сопственој земљи. Или можда и ти сањаш да своју земљу продаш па да одеш у иностранство. Неће земљу нико однијети, али кад једног дана распродате цијелу Србију, имаћеш нешто слично ситуацији на Косову. Е зато се не смије дозволити распродаја Србије, односно српске земље странцима. Ми између себе можемо трговати, али да нашу земљу купују они који воде антисрпску политику, то се не смије дозволити јер не купују је са добром намјером. земљиште, странци, војводина


text: Хоусе одобрава веће чекове, ЕУ одобрава погодбу за Брекит - Комуналне вести: Вести на мрежи, велепродаји и Б2Б тржишту Декабрь 30, 2020 Декабрь 30, 2020 Јоице Давис Британија, Британија Фрееланцинг Глобал Гигс, Британија на велико и Б2Б, демократа, Доналд Трумп, Европа, Немачка, Немачка Фрееланцинг Глобал Гигс, Немачка на велико и Б2Б, Глобални свет, Новинарски чланак, Политика, Републикански Није јасно да ли ће се Сенат бавити предлогом закона Представничког дома. Амбасадори ЕУ подржали су нацрт споразума о слободној трговини између ЕУ и Велике Британије. Споразумом између Европске уније и Уједињеног Краљевства од 24. децембра двосмерна трговина робом биће изузета од царина. Гласовало је 275 према 134, чиме је постигнута двотрећинска већина потребна за убрзану процедуру која се користила у понедељак. "Није баш оно што бисмо ставили на под да су републиканци имали контролу", рекао је Реп. Том Реед (Р-НИ), који су подржали веће провере. "Али мислим да препознаје чињеницу да је [Нанци Пелоси] говорница и да ће као демократска говорница имати податак о томе како ће тај пакет изгледати у погледу услова директне провере. Вољан сам да узмем пола векне и мислим да председник то препознаје. " Тхомас В. Реед ИИ је амерички адвокат и политичар који служи као амерички представник за 23. конгресни округ Њујорка. Републикан, Рид се први пут придружио америчком дому након победе на специјалним изборима који су заменили демократа Ерица Массу 2010. године. Према извештајима медија, сада када је закон послан Сенату, створит ће политичку дилему за републиканце. Међу њима, многим људима се претходно успротивио износу личне помоћи који премашује тренутни рачун од 600 долара, делом и зато што су били забринути због укупног износа коначне цене. Ако се износ личне помоћи повећа на 2,000 америчких долара, то ће коштати приближно 464 милијарде америчких долара. "Забринут сам због дуга, али пандемија је тешко наштетила радничким породицама", написао је у понедељак сенатор Марцо Рубио (Р-ФЛ) на Твиттеру. "Због тога сам подржао 600 УСД директних плаћања породицама које раде и ако им се пружи прилика гласаће за повећање износа." Вођа већине у сенату Митцх МцЦоннелл (Р-КИ) није назначио да ли ће се Сенат бавити предлогом закона Представничког дома, да ли ће покушати да изгласа други закон о повећању износа личне помоћи или ће једноставно игнорисати то питање. Амбасадори ЕУ једногласно одобравају трговински споразум између ЕУ и УК Амбасадори ЕУ подржали су нацрт споразума о слободној трговини између ЕУ и Велике Британије, утирући пут Споразуму да ступи на снагу 1. јануара. Портпарол немачке владе у Бриселу Себастијан Фишер рекао је у понедељак на Твитеру: "Амбасадори ЕУ су се сложили да привремено примени Споразум о трговини и сарадњи између ЕУ и УК од 1. јануара 2021. " Немачка тренутно председава ротирајућим председништвом ЕУ. Одобрење амбасадора земаља чланица ЕУ поставило је темељ за званично одобрење споразума од стране 27 влада ЕУ у уторак и гласање о споразуму у Бритисх Хоусе оф Цоммонс децембар КСНУМКС. Борис Јохнсон и Урсула вон дер Леиен треба да потпишу уговор у среду. Европски парламент планира да донесе пресуду у прва два месеца следеће године, наводећи да је потребно више времена за правилну ревизију споразума. Истовремено, споразум ће привремено ступити на снагу након завршетка британског прелазног периода за Брегзит у четвртак. Трговина без царина Споразумом између Европске уније и Уједињеног Краљевства од 24. децембра двосмерна трговина робом биће изузета од царина. Такође означава коначни одлазак Уједињеног Краљевства са европског јединственог тржишта и правног оквира 48 година након придруживања ЕУ. Споразум ће ублажити утицај повлачења са европског јединственог тржишта на британску економију, чак и ако ће дугорочни раст земље у одређеној мери бити погођен. Процењује се да ће у наредних десет година годишња стопа економског раста Велике Британије бити 0.5% нижа од оне која остаје у ЕУ. За ЕУ је постизање споразума спречило даље штете у односу са Британијом, кључним дипломатским и комерцијалним партнером, и поставило темеље за даљу сарадњу у будућности.


source: wikipedia

text: Сутон, опера у једном чину Стевана Христића према другом делу Дубровачке трилогије Ива Војновића. Либрето Композитор према драми Ива Војновића. Праизведба 26. новембар 1925, Београд у Народном позоришту Место и време У кући Бенешиних на Пустијерни, у дубровачком Граду, 1832. године. Ликови и улоге Оркестар 3 -{Flauti (III muta in Piccolo Flauta), 2 Oboi, Corno Inglese, 2 Clarinetti in A, 2 Clarinetti in B♭, Clarinetto Basso, 3 Fagotti (III muta in Contrafagotto)}- 4 -{Corni in F, 3 Trombe in C, 3 Tromboni (I-II tenori, III basso), Tuba}- -{Timpani}- -{Percussioni:Tamburo, Gran Cassa, Cinelli, Triangolo, TamTam, Campane (E-F♯-G)}- -{Celesta, Glockenspiel, Arpa}- -{I Violini, II Violini, Viole, Violoncelli, Contrabassi}- Укратко Једина опера Стевана Христића, која је први пут изведена 1925. године у Народном позоришту у Београду. Опера, која се скоро у потпуности, чак и у дидаскалијама, држи драме Ива Војновића, се одиграва у Дубровнику, у кући покојног последњег дубровачког кнеза Никше Бенеше на Пустијерни, 1832. године након пада Дубровачке републике под власт Наполеона. Удовица Мара Никшина Бенеша је уз три ћерке, Маде, Оре и Павле, међу последњим припадницима аристократског слоја Дубровника у нестајању. Њихова материјална пропаст је потпуна и довела их је до сиромаштва, а друштвени углед одржавају само у кругу двојице живих лешева, старих госпара, Луца и Саба. Цела радња се одвија на једном месту, пропалој кући Бенешових, а основа драме је психолошка растрзаност јунака. Садржај Либрето на sr.wikibooks.org Радња опере почиње у сутон једног раног пролећног дана, док се у даљини чује "јека звона што поздрављају Госпу". Госпа Мара је замишљена и брине се о новцима које јој дугује трговац Васа, али она се неће понижавати да тражи од њега тај дуг. Све је пропало што су поседовали, а кућа коју имају на Цавтату је празна. Ипак, она не жели да је прода капетану Лују, јер би могао рећи "звала ме је на сијело, да јој платим кафу". Улази Ката, служавка код Маре и укорева госпа Маре што држи прозоре отворене, јер брине за њено већ нарушено здравље. Долазе и кћери са вечерње службе. Ноћ је пала. Павле прекорева мајку да "њене руке не преду више злато, не заматају више свилу ... за динар трудиш мајко!". Мара је потресена што јој је истина сасута у лице, али остаје чврста и достојанствена: "Откад се властела немаду поносит' својом мизеријом? Ако је Дубровник у сужањству, будимо и ми у тузи.". Маде и Оре се забављају причом о њиховом претку којег је примио цар Карло V. Павле је бесна на сестре што се заносе таквим стварима када им кућа пропада. Оне су шокиране и одлазе. Долази трговац Васа да врати дуг, а Мара верује да је то одговор на њене молитве, не знајући да га је у ствари Ката звала. Ипак, пред Васом се понаша нехајно у вези новаца и каже да "није било заисто преше" [није нужно]. Но, кад Васа оде, грчевито ухвати кесу са новцима и оде. Ката је тужно отпрати погледом уз речи "Ко је госпар, је госпар!". У кућу долази капетан Лујо, у кога је павле заљубљена, и моли је да се уда за њега. Али, она зна да би у том случају то психички уништило њену мајку, јер је Лујо обичан пучанин, син кмета. Лујо је преклиње, али она каже: "Тко извуче само једну плочу из овијех распуцанијех мира [зидина], пропада нам двор, умире нам господство!" и упита га: "Би ли ти, капетане, напустио брод који се топи?". Улазе и њена мајка и сестре и поздрављају се са Лујом, који мора ићи на брод и из Дубровника. Долазе и стари госпари, Луцо и Сабо, који заједно са Бенешинима спомињу стара времена и балове којих је некада билоу Дубровнику. Лујо и Павле остају сами и она скоро одлучује да пође са њим, али ипак остаје. Очајна, знајући да ако још једном види Луја, да га неће моћи одбити, помишља и на самоубиство. Она говори мајци о љубави коју осећа према Луји, али Мара је само укорева: "Што си мислила да ћу рећи? Пођи с њиме?". Павле тада у крајњем очајању пред мајком одсеца косу и одлучује да као и тетка њеног оца, Марија Орсола Бобали, оде у манастир и "начини се думна" [часна сестра] јер "морам умријети свијету, кад већ не могу животу". Мара остаје сама, схрвана губитком детета због ригидних правила властеоског живота у пропадању. Музички примери Препоручена литература Отменост посртања – опера Сутон Стевана Христића, др Бранка Радовић – Српско народно позориште, Нови Сад, 2002. () Спољашње везе Текстуални предложак Иво Војновић: Дубровачка Трилогија (Српска књижевна задруга, 1927.) — комплетно дело Либрето Либрето на sr.wikibooks.org Опере Српске опере


Резултате такмичења (VII и VIII разред) можете погледати ОВДЕ. Категорије: Активности, Вести, Такмичења, Успеси ученика | Тагови: 2019., географија, општинско такмиње Објављено 5. марта 2019. | Од admin Дана 5.3.2019. године, ученици су на часу географије заједно са наставником Жељком Ђорђевићем обележили Дан енергетске ефикасности. Ученици су се упознали са појмом енергетске ефикасности, сазнали у чему се разликује од штедње енергије и како они могу постићи енергетску ефикааност у свакодневном животу. Час је уз учење нових појмова обележен и забавом уз интерактивни квиз знања. Категорије: Активности, Вести, Еко школа | Тагови: географија, Дан енергетске ефикасности, Еко, Жељко Ђорђевић У петак 20. априла, ученици матичне школе узели су учешће у обележавању овог значајног дана. Ученици осмог разреда, на часу географије учествовали су у еко квизу ,,Опланети се и ти“, док су ученици шестог разреда дали свој допринос израдом паноа о здравој животној средини. У обележавању дана планете Земље учествовали су и чланови Волонтерског клуба. Они су кренули у шетњу градом током које су истакли да је пожељно више пешачити и више користити бицикл као превозно средство јер се тиме смањујемо загађење које долази употребом моторних возила. Активности поводом овог дана организовала је наставница географије Драгана Ђорђевић. Категорије: Активности, Вести, Волонтерски клуб, Еко школа | Тагови: Волонтерски клуб, географија, дан планете Земље, Драгана Ђорђевић На часу додатне наставе наставница географије је за ученике осмог разреда организовала оглед „Ефекат стаклене баште“. Оглед се састоји у наизменичном мерењу темтература у две провидне кутије, при чему је једна кутија прекривена фолијом. Земља у кутијама симболизује земљину кору, светло- Сунце, ваздух у кутији- атмосферу, пластична кеса- гасове стаклене баште. Ученици бележе температуре у кутијама сваки минут наредних 10 мин. Након тога бележе пад температуре. У кутији са фолијом долази до „заробљавања“ топлоте и већег пораста температуре. Графиконом су представљени подаци добијени мерењем а дискусијом извршена је анализа часа. Категорије: Активности, Вести, Еко школа | Тагови: географија, Ефекат стаклене баште, оглед, осми разред У ОШ „Свети Сава“ данас је обележен Светски дан климатских промена у оквиру пројекта „Еко школа“. Тим поводом ученици 6. и 8. разреда урадили су пано и презезентације на ову тему. У оквиру презентација било је речи о глобалном загревању, ефекту стаклене баште, киселим кишама, озонским рупама. Са наставницом географије Драганом Ђорђевић ученици су дискутовали о негативним последицама климатских промена, колики је утицај човека на климатске промене и неопходним мерама заштите. Категорије: Активности, Вести, Еко школа | Тагови: географија, Дан климатских промена, Еко школа


text: 31. август (31.08.) је 243. дан у години по грегоријанском календару (244. у преступној години). До краја године има још 122 дана. Догађаји 1056 — Након изненадне болести пар дана раније, византијска царица Теодора је умрла без наследника, чиме је изумрла Македонска династија. 1290 — Краљ Едвард I објавио је прокламацију о прогону Јевреја из Енглеске. 1876 — Дворска клика сменила је турског султана Мурата V под изговором да је луд, неколико месеци након што је дошао на власт и довела на престо његовог брата Абдула Хамида II. 1887 — Основан је Стрељачки савез Србије, 36 година после формирања прве стрељачке дружине. Савез је 1909. постао члан Међународне стрељачке уније, а стрелци из Србије су први пут учествовали на међународним такмичењима у Лондону и Хамбургу. 1888 — У Лондону је пронађено тело Мери Ен „Поли“ Николс прве жртве Џека Трбосека. 1897 — У Базелу почиње Први светски ционистички конгрес. Посланици које је сазвао аустријски новинар Теодор Херцл захтевали су успостављање јеврејске државе у Палестини. Двадесет година касније почели су преговори циониста и Велике Британије о поседу у Палестини у оквиру британског мандата. 1902 — Почеле Антисрпске демонстрације у Загребу. 1907 — У Петрограду је потписан енглеско-руски споразум којим су Велика Британија и Русија поделиле интересне сфере у Персији, Авганистану и Тибету. 1920 — Прве радио вести емитоване су на станици 8MK у Детроиту у Мичигену. 1939 — Немачка је извела лажни напад на радио-станицу у Глајвицу, што јој је послужило као изговор да следећег дана нападне Пољску и започне Други светски рат у Европи. 1941 — Четници су после једнодневне борбе са Немцима ослободили Лозницу. 1944 — Совјетске трупе и тенкови ушле су, у Другом светском рату, у главни град Румуније, Букурешт, где су их грађани одушевљено поздравили. 1949 — Повлачењем Демократске армије Грчке у Албанију после њеног пораза на планини Грамос окончан је Грчки грађански рат. 1977 — Председник СФР Југославије Јосип Броз Тито допутовао је у прву посету Кини. 1980 — Пољски раднички лидери потписали су, након двомесечног штрајка, споразум са владом о праву на штрајк и признавању синдиката „Солидарност“, а Пољска је постала прва земља совјетског блока у којој је дозвољен рад једног независног синдиката. 1983 — У Манили је сахрањен вођа филипинске опозиције Бенињо Акина уз присуство више од милион људи. Убијен је десет дана раније на аеродрому у Манили приликом повратка из трогодишњег избеглиштва у САД, чиме је филипински диктатор Фердинанд Маркос уклонио најозбиљнијег противкандидата на изборима 1984. 1986 — Совјетски путнички брод Адмирал Нахимов је потонуо у Црном мору после судара са теретним бродом Пјотр Васев, при чему су погинуле 423 особе. 1994 — Трупе бившег СССР формално су окончале полувековно војно присуство у бившој Источној Немачкој и на Балтику, церемонијом којој су присуствовали председник Русије Борис Јељцин и канцелар Немачке Хелмут Кол. 1997 — У саобраћајној несрећи у Паризу погинула принцеза Дајана и њен пратилац Доди ел Фајед. 2001 — У пожару изазваном експлозијом у ноћном бару у токијском забавном кварту Кабучико погинуле су 44 особе, а више десетина је повређено. 2003 — Стравично невреме (праћено олујом, пљуском, и великим градом) погодило Зрењанин и причинило огромну материјалну штету. Повређено више десетина особа. 2005 — У стампеду на мосту ал Алјман у Багдаду погинуло је 1.199 особа. Рођења 1811 — Теофил Готје, француски књижевник. († 1872) 1870 — Марија Монтесори, италијанска лекарка и педагошкиња. († 1952) 1880 — Вилхелмина од Холандије, холандска краљица (1890—1948). († 1962) 1897 — Фредрик Марч, амерички глумац. († 1975) 1898 — Душан Матић, српски песник, писац, мислилац, есејиста и преводилац. († 1980) 1907 — Алтијеро Спинели, италијански политичар и политички теоретичар, заговорник европског федерализма. († 1986) 1908 — Вилијам Саројан, амерички књижевник и драматург. († 1981) 1910 — Петар Трифуновић, српско-хрватски шахиста. († 1980) 1928 — Џејмс Коберн, амерички глумац. († 2002) 1932 — Дубравка Нешовић, српска певачица. († 2019) 1935 — Росенда Монтерос, мексичка глумица. († 2018) 1945 — Ван Морисон, ирски музичар и музички продуцент. 1949 — Ричард Гир, амерички глумац. 1949 — Хју Дејвид Полицер, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (2004). 1955 — Сеад Липовача, босанскохерцеговачки музичар, најпознатији као фронтмен и гитариста групе Дивље јагоде. 1970 — Никола Груевски, македонски политичар, 6. премијер Македоније. 1970 — Ранија ел Абдулах, јорданска краљица, супруга краља Абдулахa II од Јордана. 1971 — Крис Такер, амерички глумац. 1974 — Андреј Медведев, руски тенисер. 1979 — Питер Лучак, аустралијски тенисер. 1982 — Пепе Рејна, шпански фудбалски голман. 1983 — Милан Бишевац, српски фудбалер. 1984 — Марко Банић, хрватски кошаркаш. 1986 — Едуардо де Фиори Мендес Каду, бразилски фудбалер. 1988 — Зека, грчки фудбалер. 1991 — Седрик Соарес, португалски фудбалер. 1999 — Миомир Кецмановић, српски тенисер. 2001 — Аманда Анисимова, америчка тенисерка. Смрти 1422 — Хенри V, енглески краљ. (рођ. 1387) 1795 — Франсоа-Андре Филидор, француски композитор и шахиста. (рођ. 1726). 1867 — Шарл Бодлер, француски песник. (рођ. 1821). 1920 — Вилхелм Вунт, немачки психолог, филозоф и лингвиста. (рођ. 1832). 1930 — Владан Ђорђевић, српски лекар, књижевник и политичар. (рођ. 1844). 1948 — Андреј Жданов, совјетски политичар. (рођ. 1896) 1963 — Жорж Брак, француски сликар. (рођ. 1882) 1969 — Роки Марчано, амерички боксер. (рођ. 1923) 1973 — Џон Форд, амерички филмски режисер. (рођ. 1894). 1986 — Урхо Кеконен, фински политичар. 1986 — Хенри Мур, енглески вајар. (рођ. 1898) 1997 — Принцеза Дајана је погинула у саобраћајној несрећи. (рођ. 1961). 2012 — Бакир Тановић, филмски режисер и продуцент. 2021 — Горан Обрадовић, српски фудбалер. (рођ. 1986) Празници и дани сећања 1957 — Малаја (Малезија) је стекла независност. 1962 — Тринидад и Тобаго су постали независна држава у оквиру Британског Комонвелта. 1991 — Узбекистан и Киргистан прогласили су независност од СССР, чиме се број република које су изашле из Совјетског Савеза попео на десет. Српска православна црква данас прославља: Свети мученик Флор Преподобни Јован Рилски


text: РТК | Трећа доза вакцине прво за старије Трећа доза вакцине прво за старије 12.07.2021 15.07.2021 RTK Уколико дође до примене треће дозе вакцине против ковида, њу би најпре требало да приме старије и особе са различитим врстама обољења, јер је њихов имуни одговор слабији у односу на млађу и здраву популацију, изјавила је за Радио телевизију Крагујевац, чланица Кризног штаба, Дарија Кисић Тепавчевић. Све мере превенције које смо примењивали у протеклих годину и по дана су се показале као изузетно ефикасне у борби против ковида, али најјаче оружје је свакако вакцинација. Једина непознаница је колико дуго траје поствакцинални имунитет као и имунитет после прележане болести. С обзиром на то да се јавља све више сојева ковида, истраживања показују да би требало очекивати и примену треће дозе вакцине у борби против ове опаке болести, казала је чланица Кризног штаба, Дарија Кисић Тепавчевић. Према њеним речима, до јесени би требало да се зна и да ли ће бити могућа комбинација вакцина, односно, да ли би особа која је примила две дозе једне врсте цепива могла да прими трећу, али другог произвођача. У Србији је до данас око 49 одсто пунолетног становништва вакцинисано против ковида 19, што није довољно за колективни имунитет. Из Кризног штаба апелују на млађу популацију да се вакцинише, јер је проценат имунизације младих изузетно слаб.


text: 16. фебруар је четрдесет седми дан у години у Грегоријанском календару. У години остаје још 318 дана (319 у преступним годинама) после овог. Догађаји 1270 — Велико војводство Литванија је однела пресудну победу над Ливонијским редом у бици код Карусеа вођеној на залеђеној површини Балтичког мора. 1804 — У Сибници је вођена прва борба Карађорђа са устаницима против дахија. 1808 — Наполеон је почео напад на Шпанију, коју је после месец дана окупирао и на шпански престо довео брата Жозефа. 1826 — Основана је Матица српска, најстарија књижевна, културна и научна институција српског народа. 1862 — Основано је прво соколско друштво. 1862 — Генерал Јулисиз Симпсон Грант је заузео Форт Донелсон у Тенесију. 1871 — Француска потписала капитулацију и акт о помирењу с Пруском после изгубљеног рата. Мировни уговор, којим је Француска уступила Пруској Алзас и велики део Лорене, уз ратну штету од пет милијарди златних франака, потписан у мају. 1918 — Немачка подморница је бомбардовала енглеску луку Довер у Првом светском рату. 1932 — На општим изборима у Ирској победила партија Фијана фејл, одвојено крило Шин фејна, а њен лидер Еамон де Валера постао председник извршног комитета Слободне Државе Ирске. 1933 — У страху од немачких претњи, Чехословачка, Румунија и Југославија, закључивањем пакта о Малој Антанти и стварањем Већа министара, учврстиле савез створен 1920. против покушаја рестаурације Хабзбурговаца и ревизионистичких тежњи Мађарске. Антанта престала да постоји после немачке окупације Чехословачке, у марту 1939. 1934 — Окончан је Аустријски грађански рат поразом социјалдемократа и републиканског Шуцбунда. 1936 — На парламентарним изборима у Шпанији победио Народни фронт, коалиција социјалиста, комуниста, републиканаца и других мањих партија. Владу формирао Мануел Асања, враћен демократски устав из 1931.. Покушај војске, у јулу, да обори републиканску владу прерастао у грађански рат завршен 1939. успостављањем диктатуре генерала Франциска Франка. 1940 — Морнари са британског разарача ХМС Козак су се укрцали на немачки танкер Алтмарк и ослободили 299 британских ратних заробљеника. 1943 — Војници Црвене армије су поново ушли у Харков. 1945 — Амерички авиони у Другом светском рату почели бомбардовање Токија. 1959 — Вођа герилаца Фидел Кастро постао премијер Кубе пошто је 1. јануара 1959. збацио са власти диктатора Фулгенсија Батисту. 1978 — Кина и Јапан у Пекингу потписали трговински уговор вредан 20 милијарди долара, што је био почетак економског отварања Кине према свету. — Први јавни ББС 1992 — Заирске снаге безбедности убиле 32 особе када су отвориле ватру на хиљаде демонстраната који су почели мирне уличне протесте против режима председника Мобутуа Сесе Секоа. 1994 — У планинском подручју индонежанског острва Суматра у земљотресу погинуло најмање 200 људи. 1998 — Приликом пада "ербаса А-300" тајванске авио-компаније „Чајна ерлајнс“ близу аеродрома у Тајпеху погинуле 203 особе, односно сви путници и чланови посаде, међу њима и гувернер централне банке Тајвана, и седам људи на тлу. 2000 — Русија обновила односе с НАТО-ом, прекинуте због напада те војне алијансе на Југославију у марту 1999.. 2001 — У нападу наоружаних Албанаца на аутобус у близини Подујева на Косову погинуло 10 Срба, а 43 особе повређене. 2003 — У највећим снежним мећавама које су захватиле источну обалу САД умрло најмање 59 људи. Ствара се Википедија на српском језику 2006. - Почетак суђења шесторици бивших политичких и војних челника босанскохерцеговачких Хрвата, на челу са првооптуженим Јадранком Прлићем, заказан је за уторак 25. априла, објављено је у четвртак на Хашком суду. Уједињене нације у извештају на 54 странице осудиле америчко поступање у логору у заливу Гуантанамо, и затражиле да затвореницима буде суђено или да буду ослобођени. Европски парламент усвојио резолуцију о Босни и Херцеговини у којој се релевантни босански политичари позивају да наставе спровођење реформи и измену Дејтонског споразума у корист изградње функционалне државе. Рођења 1222 — Нићирен, јапански будистички монах и верски реформатор. (прем. 1282) 1497 — Филип Меланхтон, немачки реформатор, теолог и филозоф. (прем. 1560) 1519 — Гаспар де Колињи, француски државник и војсковођа (прем. 1572) 1620 — Фридрих Вилхелм, изборник од Бранденбурга. (прем. 1688) 1698 — Пјер Буге, француски хидрограф, математичар и физичар. (прем. 1758) 1710 — Луј XV, краљ Француске (прем. 1774) 1731 — Марчело Бачарели, италијански барокни сликар. (прем. 1818) 1761 — Жан Шарл Пишегри, француски војсковођа. (прем. 1804) 1786 — Марија Павловна, руска принцеза. (прем. 1859) 1812 — Хенри Вилсон, амерички политичар. (прем. 1875) 1821 — Хајнрих Барт, немачки истраживач. (прем. 1865) 1822 — Френсис Галтон, енглески научник. (прем. 1911) 1830 — Ларс Хертервиг, норвешки сликар. (прем. 1902) 1831 — Николај Семјонович Љесков, руски писац. (прем. 1895) 1834 — Ернст Хекел, немачки биолог и филозоф, један од твораца теорије еволуције. (прем. 1919) 1848 — Октав Мирбо, француски новинар, књижевни критичар и драмски писац. (прем. 1917) 1873 — Радоје Домановић, српски писац. (прем. 1908) 1877 — Исидора Секулић, српска књижевница. (прем. 1958) 1893 — Михаил Тухачевски, совјетски војни командант (прем. 1937) 1901 — Честер Морис, амерички глумац. (прем. 1970) 1904 — Џорџ Фрост Кенан, амерички дипломата, политиколог и историчар. (прем. 2005) 1906 — Вера Менчик, светска шампионка у шаху. (прем. 1944) 1926 — Џон Шлесинџер, енглески глумац и редитељ. (прем. 2003) 1941 — Ким Џонг Ил, севернокорејски диктатор. (прем. 2011) 1952 — Иво Папазов, бугарски кларинетиста. 1954 — Ијан Бенкс, шкотски књижевник. (прем. 2013) 1956 — Ксенија Зечевић, српска пијанисткиња, позната по компоновању филмске и драмске музике. (прем. 2006) 1958 — Ајс Ти, амерички глумац и репер. 1958 — Оскар Шмит, бразилски кошаркаш. 1959 — Џон Мекинро, амерички тенисер. 1959 — Александар Петровић, хрватски кошаркаш и тренер. 1964 — Бебето, бразилски фудбалер 1970 — Анђело Перуци, италијански фудбалер. 1970 — Владан Лукић, српски фудбалер. 1976 — Драган Младеновић, српски фудбалер. 1971 — Барбара Вицковић, хрватска глумица. 1973 — Кети Фриман, аустралијска атлетичарка. 1978 — Тија Хелебаут, белгијска атлетичарка. 1979 — Валентино Роси, италијански мотоциклистички првак. 1982 — Милица Дабовић, српска кошаркашка репрезентативка. 1982 — Лупе Фијаско, амерички музичар. 1984 — Софија Арвидсон, шведска тенисерка. 1985 — Рон Влар, холандски фудбалер. 1986 — Дијего Годин, уругвајски фудбалер. 1989 — Елизабет Олсен, америчка глумица. 1990 — Викнд, канадски певач, текстописац и музички продуцент. 1991 — Серхио Каналес, шпански фудбалер Смрти 1247 — Хајнрих Расп, гроф Тирингије. (рођ. 1204) 1279 — Афонсо III, краљ Португалије. (рођ. 1210) 1391 — Јован V Палеолог, византијски цар (рођ. 1332) 1899 — Феликс Фор, француски политичар. (рођ. 1841) 1907 — Ђозуе Кардучи, италијански песник (рођ. 1835) 1912 — Николај Јапански, светитељ, архиепископ и просветитељ Јапана. (рођ. 1836) 1917 — Октав Мирбо, француски новинар, књижевни критичар и драмски писац (рођ. 1848) 1975 — Морган Тејлор, амерички атлетичар. (рођ. 1903) 2001 — Вилијам Х. Мастерс, амерички гинеколог. (рођ. 1915) 2002 — Волтер Винтерботом, први менаџер енглеске фудбалске репрезентације. (рођ. 1913) 2007 — Даринка Јеврић, српска песникиња и новинар. (рођ. 1947) 2012 — Душко Антуновић, ватерполиста, репрезентативац. (рођ. 1947) 2015 — Лорена Рохас, мексичка глумица и певачица. (рођ. 1972) 2016 — Бутрос Бутрос-Гали, египатски дипломата. (рођ. 1922) 2019 — Бруно Ганц, швајцарски глумац. (рођ. 1941) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог Симеона Богопримца Свете мученике Адријана и Евула Светог Јакова - архиепископа српског Референце 216


source: fineweb

text: Еутимија Еутимија је израз који означава нормално недепресивно, умерено позитивно расположење. Разликује се од еуфорије, која се односи на екстремну срећу и дистимије, која се односи на депресивно расположење. Израз еутимија се често користи у прегледима менталног стања. Израз еутимија се понекад користи да означи неутрално расположење (одсуство депресивног или маничног циклуса) код особа које пате од манично-депресивне психозе.


text: Министар одбране Републике Србије Драган Шутановац обишао је данас обданиште "Бамби" у Прокупљу, на коме припадници Националне гарде Охајо и Војске Србије изводе радове реконструкције и адаптације. Градилиште су обишли и командант Копнене војске генерал-потпуковник Љубиша Диковић, заменик команданта Здружене оперативне команде бригадни генерал Милан Мојсиловић, начелник Одељења за цивилно-војну сарадњу Генералштаба Војске пуковник Миленко Лаловић, отправник послова амбасаде САД у Београду Џенифер Браш, начелник Топличког округа Срђан Јордачијевић и представници локалне самоуправе. – Ово је само један од пројеката које спроводимо од септембра 2006. године, када смо са Националном гардом Охајо потписали споразум о сарадњи и, практично, посатли партнери. Иза нас је више од 30 заједничких активности, а реч је, углавном, о војно-војној сарадњи. Ово је први пројекат у оквиру цивилно-војне сарадње. Америчка војска има велико искуство у области цивилно-војне сарадње, а ми желимо да то искуство користимо и са њима изграђујемо партнерство. Током активности у Прокупљу и Соко Бањи око 70 припадника Националне гарде реконструише обданишта и школе. То није велики корак за човечанство, али је велики корак за децу из школа и вртића, имајући у виду да услови за њихов живот и рад нису били добри – рекао је министар Шутановац пошто је обишао обданиште у Прокупљу. Пројекат ”Хуманитарна асистенција”, у оквиру кога се реконструишу вртићи и школе, представља једну од активности у склопу билатералне сарадње са САД. Носиоци пројекта су Европска команда САД и Национална гарда Охајо, Генералштаб Војске Србије и Копнене војска. Изводи се од 6. августа до 2. септембра у општинама Прокупље, Соко Бања и Лапово. У њему је ангажовано и 22 припадника наше војске. Укупна вредност изведених радова износи 385.000 долара. – Током мог тридесепетогодишњег рада у Србији, ово је један од најиспуњенијих дана. И као мајка могу рећи да су радови на оваквој установи изузетно вредни. Припадницима Гарде Охајо захваљујем што су дошли да виде како Србија данас изгледа, а припадницима Војске Србије и грађанима Прокупља што су се лепо опходили према припадницима америчке војске – нагласла је Џенифер Браш. Директорка ”Бамбија” Душанка Павловић истакла је да пројекат много значи за вртић и да ће он сада бити много топлији не само због боље изолације већ због нових пријатеља из САД и Војске Србије. Милан Арсовић, председник општине Прокупље, рекао је да ће, захваљујући раду и вољи америчких пријатеља и припадника српске војске, деца имати нов простор за игру и образовање. Министар Шутановац истакао је да је вредност пројекта у Прокупљу онолика колико деца вртића буду задовољна. Одговарајући на новинарско питање о смањењу броја припадника Кфора на Космету, министар одбране Драган Шутановац рекао је – Таква одлука требала је да буде донета у договору са српским властима. Имамо уверавања да се доноси на основу озбиљних анализа. Кфор је уверен да је стање на Космету стабилизовано и да ће 10.000 војника бити довољно да спрече евентуалне терористичке активности. Чињеница је да је то озбиљна војна сила, али смо инсистирали да уколико дође до дестабилизације Кфор испољи први и највећи утицај.


text: Комета је небеско тело које се налази у путањи око Сунца. Комете се састоје од прашине, смрзнутих гасова, камена и леда. Орбите комета се стално мењају: оригинално су биле у спољном Сунчевом систему и склоне су поремећајима приликом блиских пролазака поред великих планета. Неке од њих прилазе близу Сунцу и испаравају, док неке бивају заувек избачене из Сунчевог система. Карактерише их изненадна појава на небу и реп који вишеструко надмашује димензије самог језгра комете. Комета је мало ледено тело унутар Сунчевог система које се, када прође близу Сунца, загрева и почиње да избацује гасове, приказујући видљиву атмосферу или кому, а понекад и реп. Овај феномен настаје због ефекта соларне радијације и соларног ветра на језгро комете. Језгра комете варирају од неколико стотина метара до неколико километара у пречнику и састоје се од леда, прашине и малог камења Кома и реп су много већи и, ако су довољно светли, могу се видети са Земље голим оком. Комете су посматране и забележене још од античких времена у многим културама. Комете обично имају врло ексцентричну елиптичну орбиту, и висок спектар орбиталних периода, варирају од неколико година до потенцијално неколико милиона година. Комете са кратким периодом потичу из Кајперовог појаса или његовог расутог диска, који лежи иза орбите Нептуна. За комете са дугим периодом се сматра да потичу из Ортовог облака, сферичног облака пуног леденим телима који се пружа од краја Кајперовог појаса па до пола пута до следеће звезде. Комете са дугим периодом су усмерене према Сунцу из Ортовог облака гравитационим пертурбацијама изазваних пролазећим звездама и галактичком плимом. Хиперболичне комете пролазе кроз Сунчев систем само једном, пре него што бивају испаљене у међузвездани простор. Комете се разликују од астероида по присуству продужене атмосфере невезане гравитацијом око централног језгра. Атмосфера има делове који се називају кома (централни део који директно окружује језгро) и реп (дугуљастог облика и састоји се од прашине или гаса који се избацује из коме притиском сунчевог светла или соларним ветровима). Међутим, изумрле (угашене) комете, које су прошле поред сунца више пута, су изгубиле скоро сав свој нестабилни лед и прашину, и почињу да личе на астероиде. За астероиде се верује да имају различито порекло од комета, да су настали унутар орбите Јупитера, а не у спољном Сунчевом систему. Откриће комета из главног појаса и активних кентаура је замутило разлику између астероида и комета. Од новембра 2014. постоје 5253 познатих комета, број који лагано расте. Но ово представља само мали делић укупног потенцијалног броја комета, јер се процењује да је резервоар комета у спољашњем соларном систему (у Ортовом облаку) преко билион. Отприлике, једна комета годишње је видљива голим оком, иако су многе слабо видљиве и неспектакуларне. Посебно светли примери се називају "Велике комете". Комете су биле посећиване од стране беспилотних сонди као што су Розета Европске свемирске агенције, која је постала прва сонда која је спустила роботску летилицу на комету, и NASA-ин Deep Impact, која је направила кратер на комети Tempel 1 да би проучила њену садржину. Физичке одлике Нуклеус Спољни део нуклеуса комете има веома низак коефицијент рефлексије, што их чини најнерефлективнијим објектима у Сунчевом систему. Свемирска сонда Ђото је открила да нуклеус Халејеве комете одбија око 4% светла које пада на њу, А Дип Спејс 1 је открила да површина Борелијеве комете одбија мање од 3% светла које падне на њу; у поређењу, асфалт одбија 7% светла. Тамни површински материјал језгра се можда састоји од сложеног органског једињења. Соларно загревање отера сва лакша, нестабилнија једињења, остављајући већа која су обично веома тамна, попут катрана или сирове нафте. Мала рефлективност површине комете им омогућава да упије неопходну топлоту за покретање процеса избацивања гасова. Језгра комете са пречницима до 30 километара су виђене, али одређивање њихове тачне величине је веома тешко. Језгро 322P/SOHO је вероватно само 100-200 метара у пречнику. Недостатак мањих детектованих комета упркос повећању осетљивости инструмената је навело неке да закључе да постоји стварни мањак комета мањих од 100 метара у пречнику. За познате комете се процењује да имају просечну густину од 0,6 g/cm3. Због своје мале масе, језгра комете не постају кружна под утицајем сопствене гравитације те имају неправилне облике. Отприлике за шест процената астероида у близине Земље се верује да су угашена језгра комете која више не испуштају гасове, укључујући 14827 Hypnos и 3552 Don Quixote. Резултати Розете и Филе летилица показују да 67П/Чурјумов-Герасименко нема магнетно поље, што наговештава да магнетизам можда није играо улогу у настанку планета. Даље, ALICE спектрограф на Розети је утврдио да електрони (унутар 1km изнад језгра)који су настали фотојонизацијом молекула воде соларном радијацијом, а не фотонима са Сунца како се раније сматрало, су одговорни за деградацију воде и угљен-диоксида који се ослобађају из језгра у кому. Инструменти на Феле летилици су открили барем шеснаест органских једињења на површини комете од којих су четири по први пут откривена на комети. Кома Млазеви прашине и гаса овако ослобођени стварају око комете огромну и врло ретку атмосферу која се назива "кома", а сила која делује на кому коју стварају Сунчев притисак радијације и соларни ветрови изазива стварање огромног "репа" који увек показује од Сунца. Кома је обично састављена од воде и прашине, где вода чини 90% нестабилних материја које излазе из језгра када је комета на око 3 до 4 астрономске јединице (450.000.000 до 600.000.000 километара) од Сунца. Молекул H2O се разбија процесом фотодисоцијације и у мањој количини фотојонизацијом, док соларни ветар игра малу улогу у разарању воде у поређењу са фотохемијом. Веће честице прашине остају за кометом, док светлосни притисак потискује мање честице даље од Сунца. Иако је чврсто језгро комете обично мање од 60km у пречнику, кома може да буде широка на хиљаде или милионе километара у пречнику, и понекад постаје већа и од Сунца. На пример, око месец дана након излива у октобру 2007. године, комета 17P/Holmes је имала затамњену атмосферу од прашине која је била већа од Сунца. Велика комета из 1811. је такође имала кому отприлике пречника сунца. Чак иако кома може да буде веома велика, њена величина се може смањити док не пређе орбиту Марса на око 1,5 астрономских јединица (220.000.000 километара) од Сунца. На овој раздаљини соларни ветрови постају довољно јаки да одувају гас и прашину са коме, повећавајући реп. Јонски реп је виђен како се пружа 1 астрономску јединицу (150 милиона km) или више. И кома и реп су осветљени Сунцем и могу постати видљиви када комета прође кроз унутрашњи соларни систем, прашина која рефлектује Сунчеву светлост директно а гасови сијају од јонизације. Већина комета су превише тамне да би их видели без телескопа, али неколико њих сваке деценије постају довољно светле да би биле видљиве голим оком. Понекад, комета може да претрпи нагло и велико губљење гаса и прашине, током којег се величина коме драстично повећава на неко време. Ово се десило 2007. комети Холмс. Године 1996. откривено је да комете испуштају X-зраке. Ово је веома изненадило астрономе зато што се емисија X-зрака обично асоцира са телима високе температуре. X-зраци се стварају интеракцијом између комете и соларних ветрова: када високо наелектрисани јони у соларном ветру пролете кроз атмосферу комете, сударају се са атомима и молекулима комете, „краду“ један или више електрона из атома у процесу који се назива „размена наелектрисања“. Ову размену електрона прати престанак узбуђења честица и прелазак јона у неутрално стање, што доводи до ослобађања X-зрака и ултра-љубичастих фотона. Репови У спољашњем Сунчевом систему, комете остају залеђене и неактивне и врло их је тешко или немогуће открити са Земље због своје мале величине. О статистичкој детекцији неактивних комета у Кајперовом појасу извештавао је Хабл телескоп али ове детекције су довођене под знак питања. Док се комета приближава унутрашњем соларном систему, соларна радијација изазива испарење нестабилних материја у комети и њихово изливање из нуклеуса, односећи прашину са собом. Млазови прашине и гаса стварају своје посебне репове, који су постављени под благо различитим угловима. Реп прашине се оставља у орбити комете на такав начин да често ствара закривљени реп који се назива тип II или реп прашине. У исто време, јонски или тип I реп, сачињен из гасова, стално показује директно од сунца, јер соларни ветрови имају јачи утицај на гас него на прашину, пратећи линије магнетног поља уместо орбиталну путању. Понекад када Земља прође кроз орбиталну раван комете, и када видимо траг комете са стране, може се видети реп који показује супротно од јонског репа и репа прашине – антиреп. Посматрања антирепа су значајно допринела открићу соларног ветра. Јонски реп се формира јонизацијом честица у коми од стране Сунчеве ултра-љубичасте радијације. Када су се честице јонизовале, оне добијају позитивно наелектрисање што доводи до настанка „индуковане магнетосфере“ око комете. Комета и њено индуковано магнетно поље стварају препреку честицама у соларном ветру. Због тога што је релативна орбитална брзина комете и соларног ветра надзвучна, ствара се ударни луку узводно од комете у правцу тока соларног ветра. У овом ударном луку, велике концентрације јона комете се удружује и „пуни“ соларно магнетно поље плазмом, тако да линије поља падају око комете формирајући реп. Ако је пуњење јонског репа недовољно, онда се линије магнетног поља скупљају до тачке где се, на некој раздаљини на јонском репу, ствара магнетна реконекција. Ово доводи до „откачења репа“. Ово је уочено више пута, једном 20. априла 2007. године, када се јонски реп Енкејеве комете потпуно одвојио док је комета пролазила кроз коронално избацивање масе. Овај догађај је уочила STEREO свемирска сонда. Године 2013, ЕСА научници су известили да се јоносфера планете Венере избацује у млазевима попут јонског репа који се може видети на кометама. Млазеви Неједнако загревање може да доведе до пробоја новонасталих гасова кроз слабу тачку на површини језгра комете попут гејзера. Ови млазеви гаса и прашине могу да изазову окретање језгра, чак и његово раздвајање. 2010. је откривено да суви лед може да избацује млазеве материјала из језгра комете. Ово је познато зато што се летилица толико приближила да је могла да види одакле излазе млазови, а потом измерила спектар инфра-црвеног зрачења тако да види састав материјала. Орбиталне одлике Већина комета су мала тела у Сунчевом систему са издуженим елиптичним орбитама које их доводе близу Сунца до дела њихове орбите а онда ван, у даље делове Сунчевог система. Комете се често класификују по дужинама орбиталног периода: Што дужи период то је издуженија елипса. Кратки период Периодичне комете или комете кратког периода су генерално дефинисане по томе што имају орбитални период краћи од 200 година. Обично орбитирају мање-више у еклиптичној равни у истом правцу као и планете. Њихова орбита их обично води до области даљих планета (иза Јупитера) до афела; на пример, афелон Халејеве комете је мало иза орбите Нептуна. Комете чији се афел налази близу орбите веће планете су назване њена „фамилија“. За те фамилије се сматра да настају из тога да планете заробе комету дугог периода. На краћем крају, Енкејева комета има орбиту која не досеже орбиту Јупитера и позната је као Енке-тип комета. Комете кратког периода са орбиталним периодом мањим од 20 година и са малом инклинацијом (до 30 степени) се називају Јупитер-фамилија комета (JFC). Оне попут Халејеве комете, са периодом између 20 и 200 година и са инклинацијом од 0 до 90 степени се називају Халеј-тип комета (HTC). До 2015, уочено је само 75 HTC-а, у поређењу са 511 JFC-а. Недавно откривене комете главног појаса из сопствене класе, орбитирају по кружнијим орбитама са појасом астероида. Због тога што их елиптичне орбите често приближавају џиновским планетама, комете су подвргнуте даљим гравитационим пертурбацијама. Комете кратког периода обично имају афел који се поклапа са осовином џиновских планета, а JFC је највећа група. Јасно је да комете које долазе из Ортовог облака су под јаким утицајем гравитације џиновских планета, због блиског мимоилажења. Јупитер је извор највећег броја пертурбација, пошто је дупло масивнији од свих осталих планета заједно. Ове пертурбације могу скренути комете дугог периода и претворити их у комете кратког периода. На основу орбиталних одлика, за комете кратког периода се сматра да су настале од кентаура у Кајперовом појасу/расутом диску док се за комете дугог периода сматра да потичу из најудаљенијих делова Ортовог облака. Верује се да велики ројеви тела која подсећају на комете круже око Сунца у овом удаљеном региону у отприлике кружним орбитама. Понекад, гравитациони утицај спољних планета или оближњих звезда (у случају Ортовог облака) могу да убаце један од ових предмета у елиптичну орбиту која их води према Сунцу, да би створили видљиве комете. За разлику од повратка периодичних комета, чије су орбите установљене претходним посматрањима, појава нових комета је непредвидива овим механизмом. Дуги период Комете дугог периода имају врло ексцентричне орбите и периоде који варирају од 200 година до неколико хиљада година. Ексцентричност је већа од 1 када је близу перихела не мора нужно да ће комета напустити Сунчев систем. На пример МекНот комета је имала хелиоцентричну ексцентричност од 1.000019 у близини перихела у јануару 2007. али ју је везало Сунце у орбиту од отприлике 92.600 година зато што ексцентричност пада испод 1 како се комета удаљује од Сунца. Будућа орбита комете са дугим периодом се предвиђа када се израчуна оскулирајућа орбита након напуштања планетарног региона и рачуна се према центру масе Сунчевог система. По дефиницији лп, ете дугог периода остају везане за Сунце; комете које бивају избачене из соларног система због блиског проласка великих планета више се не сматрају као комете са периодом. Орбите комета дугог периода их одводе далеко из афела спољних планета, а раван њихових орбита не лежи близу еклиптичне равни. Комете дугог периода попут комете Запад и C/1999 F1 могу да имају растојање апсиде од скоро 70.000 АЈ са орбиталним периодом процењеним на 6 милиона година. Не периодичне комете су сличне кометама дугог периода по томе што такође имају параболичну, или благо хиперболичну путању када се нађу близу перихела у унутрашњем Сунчевом систему. Међутим, гравитационе пертурбације великих планета изазивају промену њихових орбита. Те комете имају хиперболичну или параболично оскулаторну орбиту која им дозвољава да заувек изађу из Сунчевог система након само једног пролаза поред Сунца. Сунчева хил сфера има нестабилну максималну границу од 230.000 АЈ (3.6 светлосних година). Само је пар стотина комета виђено како достижу хиперболичну орбиту у близини перихела што наговештава да ће можда изаћи из Сунчевог система. Ниједна комета са ексцентричношћу знатно већом од 1 није примећена, тако да не постоје потврђена посматрања комета које су вероватно дошле ван Сунчевог система. Комета C/1980 E1 има орбитални период од око 7,1 милион година пре проласка перихела 1982. године, али је сусрет са Јупитером убрзао комету дајући јој највећу познату ексцентричност хиперболичне комете (1.057). Комете које се не очекују да се врате у унутрашњи Сунчев систем укључују C/1980 E1, C/2000 U5, C/2001 Q4 (NEAT), C/2009 R1,C/1956 R1, and C/2007 F1 (LONEOS). Неки надлежни органи користе термин „периодична комета“ за сваку комету са периодичном орбитом (то јест, све комете кратког и дугог периода), док други користе само за комете са кратким периодом. Слично, иако је буквално значење „непериодична комета“ исто што и „комета која се појављује једном“, неки га користе за све комете које нису периодичне (то укључује и све комете са периодом већим од 200 година) Рана посматрања су открила неколико правих хиперболичких (непериодичних) путања, али не без урачунавања Јупитера. Ако би комета превагнула у међузвездани простор, кретала би се брзином истог реда у поређењу са брзинама звезда близу Сунца (неколико десетина километара по секунди). Ако би такви објекти ушли у Сунчев систем, имали би позитивну специфичну орбиталну енергију и могло би се видети да имају праву хиперболичну путању. Груб прорачун показује да можда постоје 4 хиперболичне комете по веку унутар Јупитерове орбите, једна мање више. Ортов и Хилсов облак За Ортов облак се сматра да заузима огроман простор негде између 2000 и 5000 АЈ (0,03 и 0,08 светлосних година) до чак 50000 АЈ (0,79 светлосних година) од Сунца. Неке процене смештају крајњу границу на негде између 100.000 и 200.000 АЈ (1,58 и 3,16 сг). Регион се може поделити у сферични спољни Оортов облак на 20,000-50,000 АЈ, и у унутрашњи облак облика крофне на 2,000-20,000 АЈ. Спољни облак је слабо везан за Сунце, и даје комете дугог периода (и можда Халејев тип) до унутар Нептунове орбите. Унутрашњи облак је такође познат као Хилсов облак назван по Ј. Г. Хилсу, који је предложио његово постојање 1981. године. Модели предвиђају да унутрашњи облак има на десетине или стотине пута више језгара комета од спољног облака. У њему виде могућ извор нових комета који снабдева релативно сиромашан спољни облак, јер његов број комета полако опада. Хилсов облак објашњава наставак постојања Оортовог облака након милијарди година. Егзокомете Такође су детектоване и егзокомете ван Сунчевог система и можда су честа појава у Млечном путу. Први детектован систем егзокомете је око Бета Пикториса, врло младе звезде А типа 1987. године. Укупно је идентификовано десет таквих комета до 2013. године, коришћењем апсорпционог спектра који изазива велики облак гаса који комета испушта када пролази близу своје звезде. Ефекти комета Веза са кишом метеора Као последица избацивања гасова, комете остављају за собом траг чврстог отпада који је превише велики да би га радијациони притисак и соларни ветар одгурнули. Ако путања комете прелази Земљину орбиту, онда се у тој тачки вероватно налазе кише метеора док Земља пролази кроз траг отпада. Персеид киша метеора, на пример, настаје сваке године између 9. и 13. августа, када Земља прође кроз орбиту комете Свифт-Татл. Халејева комета је извор Орионове кише метеора у Октобру. Комете и утицај на живот Многе комете и астероиди су се сударали са Земљом у њеним раним фазама развоја. Многи научници верују да је бомбардовање Земље кометама пре 4 милијарде година донело велике количине воде која сад попуњава Земљине океане, или барем њен значајан део. Друга истраживања су бацила сумњу на ту теорију. Детекција органских молекула, укључујући полицикличне и ароматичне угљоводонике, у значајним количинама у кометама је навело неке да претпоставе да су комете и метеори можда донели претеку живота – или можда и сам живот – на Земљу. 2013. је предложена теорија да су судари између камених и ледених површина, као што су комете, имале потенцијал да створе амино киселине које изграђују протеине путем шок синтезе. 2015. научници су нашли значајну количину молекуларног кисеоника који је излазио из комете 67P, показатељ да је присуство овог молекула који настаје природно можда чешће него што се сматрало, и да можда није тако јасан показатељ за ванземаљски живот као што се претпостављало. Сумња се да су удари комета током дугог временског периода такође донели значајне количине воде на земљин Месец, од чега је могуће да је део преживео у виду месечевог леда. Комете и метеорити су можда одговорни и за постојање тектита. Судбина комета Избацивање из Сунчевог система Ако комета путује довољно брзо она може напустити соларни систем; такав је случај са хиперболичним кометама. До данас, познато је да су комете избачене само путем интеракције са другим објектом у Сунчевом систему, попут Јупитера. Пример је комета C/1980 E1, која је померена са своје предвиђене орбите од 7,1 милион година око сунца, до хиперболичне путање, након сусрета са Јупитером 1980. године. Потрошене нестабилне материје Јупитер фамилија комета и комете дугог периода наизглед прате врло различите законе гашења. JFC су активне током живота од око 10.000 година или око 1000 орбита, док се комете дугог периода гасе доста брже. Само 10% комета дугог периода преживи више од 50 пролазака до малог перихела, а само око 1% њих преживи више од 2000 пролазака. На крају, већина нестабилног материјала који комета садржи испари, и комета постаје мала, тамна, инертна грудва стена или смећа која подсећа на астероид. Неки астероиди у елиптичним орбитама се сада идентификују као изумрле комете. Отприлике шест процената астероида близу Земље су вероватно изумрла језгра комета које више не емитују гасове. Распад и сударање Језгро неких комета може бити крхко, закључак подржан посматрањем цепања комета. Значајан поремећај био је комете Шумејкер-Леви 9, која је откривена 1993. године Блиски сусрет у јулу 1992. године ју је сломио у комаде, а у периоду од шест дана у јулу 1994. године, ови делови су упали у Јупитерову атмосферу – то је био први пут да су астрономи запазили судар између два објекта у Сунчевом систему. Остала раздвајања комета укључују 3D / Biela 1846. и 73P/Швазман-Вачман од 1995. до 2006. године. Грчки историчар Ефор пријавио је да се комета распала још давне зиме 372-373 п. н. е. Сумња се да се комете цепају због топлотног стреса, унутрашњег притиска гаса, или ударца. Комете 42P/Neujmin и 53P/Van Biesbroeck су наизглед делови веће комете. Нумеричка интеграција је показала да су обе комете пролазиле близу Јупитера у јануару 1850. године, и да су пре тога та два објекта била готово идентична. Неке комете су виђене како се распадају током проласка кроз перихел, укључујући и велике комете Запад и Икеја-Секи. Бела комета је један значајан пример, када се поломила на два дела током проласка кроз перихел 1846. године. Ове две комете су виђене одвојено 1852. али никада после тога. Уместо тога, виђене су спектакуларне кише метеора 1872. и 1885. када је комета требало да буде видљива. Мања киша метеора, Андромедид, се одиграва годишње у новембру, и проузрокована је проласком Земље кроз путању Бела комете. Неке комете имају спектакуларнији крај – или падом на сунце или ударом о планетарно или друго тело. Судари између комета и планета или месеца су били чести у раном Сунчевом систему: неки од многих кратера на месецу на пример, су настали ударом комета. Скори судар планете и комете се одиграо у јулу 1994. када се Шумејкер-Леви 9 комета распала и сударила са Јупитером. Номенклатура Имана која су комете добијале су пратила неколико различитих правила током прошлих два века. Пре раног двадесетог века комете су просто добијале име по години у којој су се појавиле, понекад са додатним придевима за посебно светле комете; отуд „Велика комета из 1860.“, „Велика комета из 1882.“, и „Велика јануарска комета из 1910.“ Након што је Едмунд Халеј показао да су комете из 1531. 1607. и 1682. исто тело и након што је успешно предвидео њен повратак 1759 рачунајући њену орбиту, комета је постала позната као Халејева комета. Такође су слично добиле имена и периодичне комете Енкијева комета и Бела комета, по астрономима који су израчунали њихове орбите, уместо по онима који су их открили. Касније су периодичне комете обично добијале имена по онима који су их открили, али су се комете које су се појавиле само једном и даље називале по години појављивања. У раном двадесетом веку, обичај давања имена по ономе који је открио је постао чест, и тако је остало све до данас. Комета може да добије име по ономе који ју је открио, или по инструменту или програму који је помогао у налажењу. Историја изучавања Рана посматрања и мисао Од античких извора, као што су кинеске кости пророчанства, знамо да су људи миленијумима примећивали појављивање комета. Све до шеснаестог века, комете су се сматрале лошим предзнаком смрти краљева или племенитих људи, или показатељи катастрофа, или чак тумачене као напад небеских бића на становнике Земље. Аристотел је веровао је веровао да су комете атмосферска појава, због чињенице да се јављају ван хороскопа и да им јаркост варира током периода од пар дана. Плиније старији је веровао да су комете повезане са политичком нестабилношћу и смрти. У XVI веку Тико Брахе је показао да комете морају да постоје ван Земљине атмосфере мерењем паралакса Велике комете из 1557. користећи посматрања географски одвојених посматрача. У прецизности мерења, ово је говорило да комета мора бити макар четири пута удаљенија него што је Месец од Земље. Орбитална истраживања Исак Њутн је у свом делу Principia Mathematica из 1687. је приложио да објекат који се креће под утицајем свог закона обратних квадрата универзалне гравитације мора да исцрта орбиту облика једног од пресека купе, и показао је како дати параболичну путању комети, користећи комету из 1680. као пример. Едвард Халеј је 1705. године применио Њутнов метод на 23 примера појављивања комета који су се одиграли између 1337. и 1698. године. Напоменуо је да три комете, из 1531. 1607. и 1682. године, имају јако сличне орбиталне елементе, и могао је да објасни мале разлике у орбитама уз помоћ гравитационих пертурбација Јупитера и Сатурна. Уверен у то да су те три појаве у ствари биле 3 појаве исте комете, он је предвидео њен повратак 1758-9. Халејево предвиђање повратка комете касније је дотера тим француских математичара; Алексис Клерот, Жозеф Лалонд и Никол-Реин Лепот, који су предвидели да ће Халејева комета прећи перихел са прецизношћу од једног месеца. Када се комета вратила као што је било предвиђено, постала је позната као Халејева комета (касније означена као 1P/Халеј). Следећи пут ће се појавити 2061. године. Изучавање физичких одлика Исак Њутн је описао комете као компактна и издржљива чврста тела која се крећу неравномерном орбитом а њихове репове као танке млазеве паре које избацује језгро, које подстиче Сунце. Њутн је сумњао да су комете извор ваздуха који подржава живот на земљи. Још од раног XVIII века, научници су доносили тачне претпоставке о физичком саставу комета. 1755. године, Имануел Кант је донео хипотезу да се комете састоје из нестабилне супстанце, чије је испаравање довело до њеног сјајног приказа близу перихела. Немачки математичар Фридрих Вилхелм Безел је 1836. године, након посматрања млазева паре током појаве Халејеве комете 1835. године, предложио теорију да су млазеви материјала који испарава можда довољно јаки да значајно промене орбиту комете, и веровао је да су не гравитациони покрети Енкејеве комете резултат овог феномена. Године 1950, Фред Лоренц Випл је предложио да су комете заправо ледени објекти који носе нешто прашине и камења, уместо камени објекти са нешто леда, како се веровало. Овај модел „прљаве грудве“ је постао прихваћен и наизглед подржан од стране армаде свемирских летилица (укључујући Гиото сонду Европске Свемирске Агенције и сонде Совјетског Савеза Вега 1 и Вега 2) које су одлетеле до Халејеве комете 1986. године, фотографисале језгро и посматрале млазеве испаравајућег материјала. Дана 22. јануара 2014. године, научници ЕСА-е су известили о дефинитивном открићу водене паре на патуљастој планети Церери, највећем објекту у појасу астероида. Ово откриће је постигнуто коришћењем далеких инфрацрвених способности Хершелове свемирске опсерваторије. Ово откриће је неочекивано зато што обично комете „избацују млазеве“ а не астероиди. Према једном научнику: „Разлика постаје све више и више замућена између комета и астероида.“ 11. августа 2014, астрономи су објавили студије начињене помоћу Atacama Large Millimeter/Submillimeter Array (ALMA) по први пут, које су детаљно објашњавале дистрибуцију HCN, HNC, H2CO и прашине у коми комета C/2012 F6 (Лемон) и C/2012 S1 (ИСОН). Мисије свемирских летилица Велике комете Окосунчане комете Окосунчане комете су комете које пролазе јако близу Сунца на свом перихелу, обично на неколико милиона километара. Иако мале комете овог типа могу потпуно да испаре током приласка Сунцу, велике комете могу да преживе више пролазака кроз перихел. Међутим јаке силе које делују на њих обично доводе до њихове фрагментације. Око 90% окосунчаних комета посматраних уз помоћ SOHO-а припадају Крауц групи, и потичу од једне велике комете која се распала на више малих током проласка кроз унутрашњи Сунчев систем. Остатак садржи спорадичне окосунчане комете, али су међу њима идентификоване друге четири групе; Крашт, Крашт 2а, Марзден и Мејер групе. Марзден и Крашт групе су обе повезане са кометом 96P/Машолц, која је такође извор две струје метеорита, Квадрантида и Ариетида. Необичне комете Од хиљада познатих комета, неке показују необичне особине. Енкејева комета кружи од ван појаса астероида до унутар орбите Меркура, док комета 29P/Швазман-Вачман тренутно путује на скоро кружној орбити између Јупитера и Сатурна. 2060 Чирон, чија је орбита између Сатурна и Урана је првобитно означена као астероид, док није откривена слаба кома. Слично, комета Шумејкер-Леви 2 је првобитно означена као астероид 1990 UL3. Кентаури Кентаури обично показују особине и астероида и комета. Кентаури могу бити означени као комете као што су 60558 Ешеклус, и 166P/NEAT. 166P/NEAT је откривена док је имала кому, и стога класификована као комета упркос својој орбити, а 60558 Ешеклус је откривена без коме али је касније постала активна, и класификована је и као комета и као астероид (174P/Ешеклус). Један од планова за Касини је био њено слање на кентаур, али је NASA одлучила да је уместо тога уништи. Посматрања Комета може бити откривена фотографски, коришћењем телескопа широког поља или визуелно, двогледом. Међутим, чак и без приступа оптичкој опреми, и даље је могуће да астроном аматер открије окосунчану комету скидањем слика сакупљених од стране сателитских опсерваторија као што је SOHO. SOHO-еву 2000-ту комету је открио Пољски астроном аматер Михаљ Кузијак 26. децембра 2010. а за откриће Хејл-Бопове комете коришћена је аматерска опрема. Изгубљене Одређен број комета откривених у прошлим деценијама су сада изгубљене комете. Или њихове орбите нису никада биле довољно познате да би се предвидела њихова следећа појава или су се комете распале. Како год, с времена на време се открије „нова“ комета а прерачунавање њене орбите покаже да је у ствари једна од изгубљених. Пример је комета 1P/Темпел-Свифт-LINEAR, откривена 1869. али изгубљена након 1908. због Јупитерових пертурбација. Поново је нађена случајно од стране LINEAR-а тек 2001. Постоје бар 18 комета које спадају у ову категорију. Галерија Videos У поп култури Приказ комета у поп култури је дубоко утемељен у виђењу комета као доносиоце несреће и промена светских размера. Халејева комета је изазвала огроман број објава разних врста сваки пут када би се поново појавила. Посебно је напоменуто да се датуми рођења и смрти неких значајних људи поклапа са појављивањем комете, као што је случај са писцем Марк Твејном (који је тачно нагађао да ће се угасити заједно са кометом 1910.) И Јудора Велти чијем је животу Мери Чапин Карпентер посветила песму „Халеј је дошао Џексону“. У прошлим временима, светле комете су обично изазивале панику и хистерију сујеверном становништву које је на то гледало као лош знак. Скорије, током проласка Халејеве комете 1910. године, Земља је прошла кроз реп комете, а новине су људима улиле страх да ће цијаногени у репу комете отровати милионе, док је појава комете Хејл-Боп 1997. изазвала групно самоубиство култа Небеске капије. У научној фантастици, удар комете је описан као опасност превазиђена технологијом и јунаштвом (Дубоки удар и Армагедон 1998.), или као окидач глобалне апокалипсе (Луциферов чекић из 1979.) или зомбија (Ноћ комете из 1984). У роману Жила Верна „На комети“ група људи бива заглављена на комети која кружи око Сунца, док је велика експедиција посећивала Халејеву комету у роману Сер Артура Ц. Кларка 2061: Одисеја три. Референце Литература Спољашње везе Comets Page at NASA's Solar System Exploration International Comet Quarterly Catalogue of the Solar System Small Bodies Orbital Evolution Information about comets and asteroids