text: Десет година од успона на 8163 метра | Портал Црна Гора Црна Гора Магазин Луча Десет година од успона на 8163 метра Десет година од успона на 8163 метра Данас, 04. октобра 2018. године навршава се десет година од првог успјешног успона црногорских планинара на врх виши од 8000 метара. Учинили су то Милан Радовић и Драган Булатовић успоном на Манаслу 8163 м у Непалу, једним од четири врха са највећим процентом смртности у односу на број оних који су успјели да десегну врх. У тренутку успона црногорског двојца, 23% од броја који су успјешно стигли на овај магични врх, је заувијек остало на његовим падинама. Манаслу је осми врх по висини на свијету а највећи изазов за пењаче су лавине и ледничке пукотине, као и велика висинска разлика између кампова и укупна висинска разлика за пењање од базног кампа до врха, виша него на Монт Евересту. Овим успоном име Црне Горе се по први пут нашло у званичној евиденцији успјешних хималајских успона а коју води Влада Непала. Овај историјски успјех је отворио нову еру црногорског планинарења. У протеклих 10 година црногорска застава се завиорила на многим свјетским врховима и направљен је прави бум у експедиционизму, високогорству и алпинизму. Двије године касније, црногорска застава се завиорила и на највишем врху планете, Монт Евересту. Црна Гора још увијек чека прву жену изнад магичне висине од 8000м, али је близу тог остварења будући да је и у женској конкуренцији премашена висина од 7000 метара. Након овог успона основан је и клуб Високогорци Црне Горе који је отворио нове димензије црногорског планинарења а тиме и спорта и авантуризма који је свјетски мегатренд. Десет година касније, Црна Гора може да се подичи резултатима оствареним у планинарству које се свакодневно развија и постаје, полако, стил живљења као и у великим алпинистичким нацијама.


source: wikipedia

text: Македонија се може односити на: Македонија у савременој географији: Македонија, историјско-географска област у Југоисточној Европи на југу Балканског поуострва у саставу неколико држава Северна Македонија, суверена држава на Балканском полуострву од 1991. чија се територија поклапа са географском облашћу Вардарске Македоније Егејска Македонија, јужни део шире географске области Македонија у Грчкој позната и као Беломорска Македонија, Приморска Македонија, Јужна Македонија или Грчка Македонија, или у Грчкој само Македонија Вардарска Македонија, северни део шире географске области Македонија који се поклапа са територијом Северне Македоније позната и као Северна Македонија или Српска Македонија, или као Вардарска Србија или Јужна Србија Пиринска Македонија, источни део географске области Македонија у Бугарској, данас административно Благоевградска област позната и као Источна Македонија или Бугарска Македонија Административне јединице у Грчкој: Периферија Западна Македонија, административна јединица на северу Грчке Периферија Средишња Македонија, административна јединица на северу Грчке Периферија Источна Македонија и Тракија, административна јединица на северу Грчке Македонија у историји: Античка Македонија, античка држава, краљевина Филипа II, Александра Великог и њихових претходника и наследника Дијецеза Македонија, административна јединица Рисмког царства Македонија (провинција), административна јединица Римског царства Македонија (тема), административна јединица Византијског царства Српска Македонија, назив за Вардарску Македонију у Краљевини Србији и Краљевини СХС/Југославији Македонска војно-инспекциона област, област формирана у току Првог светског рата од окупираних делова Србије од стране Бугарске на просторима Вардарске Македоније и јужних делова Косова и Метохије Македонски фронт, други назив за Солунски фронт у Првом светском рату Југословенска Македонија, назив за Вардарску Македонију после Првог светског рата до распада СФР Југославије Независна Држава Македонија, покушај стварања марионетске државе 1944. од стране Нацистичке Немачке Социјалистичка Република Македонија (носила назив Демократска Федерална Македонија до 1945. Народна Република Македонија од 1945. до 1963.), административна јединица, једна од шест република Друге Југославије, претходница независне Републике Северне Македоније Остало Насељена места која носе назив „Македонија“: Мачедонија, насељено место у Румунији, у оквиру општине Чаково Поједина насељена места у САД са називом „Македонија”: Маседонија (Алабама) Масидонија (Охајо) Масидонија (Ајова) Масидонија (Илиноис) Аеродром: Међународни аеродром Солун „Македонија” Више новина, часописа, телевизијских и радио станица, бродова, тргова, булевара, музичких албума, јела итд. носе назив „Македонија”: Позната Македонија, позната регионална химна у Грчкој ФК Македонија, историјски фудбалски клуб из Скопља успостављен после бугарске окупације 1941. ФК Македонија Ђорче Петров, фудбалски клуб из Скопља Нова Македонија, најстарије дневне новине које излазе у Северној Македонији Политички термин: Уједињена Македонија или Велика Македонија Види још Северна Македонија (вишезначна одредница) Јужна Македонија (вишезначна одредница) Западна Македонија (вишезначна одредница) Источна Македонија (вишезначна одредница) Македонци (вишезначна одредница) Православље у Македонији (вишезначна одредница) Македонско питање


source: CulturaX

text: "Organic live fest" - Кућа Добрих Вести Произвођачи ће у оквиру изложбених штандова "Serbia Organica" представити своје сертифиоване органске производе, воће, поврће, јаја, зимницу, брашна, сушено воће итд. Првог дана фестивала, 2. септембра у интервалу од 14 до 15 бити организована интерактивна радионица са циљем едукације шире јавности о препознавању органских производа и разликовању од конвенционалних и лажних органских, начину проозводње, контроле и сертификације као о заштити права потрошача органских намирница. Том приликом ће присутнима бити подељени пригодни поклони са производима - органске корпице као и едукативни материјали, најавио је "Serbia Organica". Ово је први фестивал одрживог развоја у југоисточној Европи који промовише органску пољопривреду, обновљиве изворе енергије, заштиту животне средине и генерално одрживи, односно органски стил живота. У сарадњи са ЈП ГСП, биће организован посебан превоз до фестивала и то еколошким "Organic live fest", аутобусом на гас, који ће 2 и 3. септембра превозити суграђане од Трга Републике до Топчидерског парка, а саобрачаће на сваких пола сата у периоду од 10 до 20 часова. Посетиоци ће имати прилику да пробају органску храну, готове органске оброке, да провозају хибридни аутомобил, да сазнају како функционису соларни системи и који су најбољи еколошки и енергетски ефикасни материјали за градњу. Деца це моћи уживати у јахању коња, игрању у лавиринту од бала сламе и да науче понешто о здравом начину живота. Часови фитнеса, јоге и осталих спортова саставни су део фестивала. Музички програм се одвија на јединственој Соларној бини која се једним делом напаја путем соларних панела. Публика ће уживати и у концертима џез, класичне и рок музике као и у извођењу опере. Генерално, "Organic live" фест представља Србију онакву како ће изгледати у будућности. Дакле ОЛФ представља будућност, са слоганом "Будућност је сада!" позивамо Вас на дружење.


Сазнавамо да ли је пуковник Сандерс човек у грудима или новорођенчад у овој бесплатној КФЦ Новели 💲💲💲 | February, 2020 ОМГ, мислили смо да смо све то видели. Заиста смо. Али смо погрешили. ТОЛИКО ПОГРЕШНО. Тамо смо били, невиност сурфовали вебом који су се бавили пословима мајчиног дана, када смо пратили КФЦ-јеву задивљујућу нову мајчин поклон. Његово ... Па, није благо. Његово зачињено. Добар је прст. То су "Тендер Вингс оф Десире", романтична новела са самим пуковником Сандерсом као љубавним интересом. Да, то сте прочитали. Тамо је на насловној страни. Белу косу и бркове, чаше за нерд, та чудна бела брада, бели (без рукава?) Одело - и Његово блиставост, мишићав бицепс чудесно подиже ватрено црвенокоса хероина и носећи је од свих њених проблема. (СИГХ.) Мајке - или било ко, стварно - могу преузети овај културни артефакт овде на Амазон апсолутно бесплатно у ограниченом времену. То је ебоок, што нажалост значи да га не можете поносно приказати на истакнутом месту на вашој књићној полици, а то је сувише лоше јер ми то у потпуности желимо. Ми смо тотално могли, ако бисмо могли. Међутим, КФЦ каже да планира изненадити и 100 фанова на Фејсбуку с приликом да добије вечеру и штампану књигу. Од овог писања, једина ствар о новели на КФЦ-овој Фацебоок страници је веза са овим ИоуТубе видео-ом, који почиње са: "Дан мајке, пусти пуковника Сандерса да се брине о вечери - и мамине фантазије". Видео добија чак и више лудих $ &% # лудих одатле. "Једино што је боље него што је одузето због укусности наше екстра хрустљавог пилешања одвешће сам Харланд Сандерс", рекао је директор маркетинга КФЦ-а Георге Фелик, који јасно прихвата ову целину. "Дакле, овај дан мајке, кантица пилетине коју ћу добити за моју супругу ће доћи са стране парне романе новеле." Из неког разлога љубавна прича пуковника није постављена у Кентакију, већ у Викторијској Енглеској. (Претпоставимо да је то више романса.) Са миксом фасцинације и самозадовољства читамо опис плота на Амазон: Када Лади Маделине Паркер побегне из Паркер Манор и безобразне бреднице, она коначно осећа као да контролише њен живот. Али шта се догађа када схвати да не може да контролише како се осећа? Када се сретне у руке Харланда, згодног морнара са мистериозном прошлошћу, Маделине схвата да мора изабрати између живота реда и човека страсти. Може ли волети превладати лажи? Шта се догађа у загрљају судбине, на Тендер крилима жеље? Па зашто онда КФЦ то ради - осим чињенице да његови руководиоци реклама очигледно пуше кристални мет или нешто? Мислим, ово је ланац ресторана који нам је дао сунцокрвен мирис са мирисаним пилићима, свеће са мирисом од зачина и јестиво лакирање са укусом пилетине. Испоставило се да је Дан мајке најпродаванији дан КФЦ-а у години. Ланац ресторана види 40% скок продаје, служићи око 380.000 породица тога дана. За оне који држе резултат код куће, то је 6,5 милиона комада пилетине, 900,000 оброка пирећег кромпира и сосева, и 480,000 помоћних колача. "Тендер Вингс оф Десире" је КФЦ прва романса новела, само у случају да се питате. Док читате овај ђубриво, можете га прихватити као забаван, бесплатан публицитет. Или би вас могло оставити дубоко узнемирен, са емоционалним ожиљцима које ће трајати живот. Али, ако нас питате, пуковник прави природан интерес љубави. На крају крајева, жене воле човека у униформи. И не сумњамо да ће наш јунак донијети своју тајну мјешавину биљака и зачина на ову прилику. Нема речи још о томе да ли је човек за ноге или груди. Твој Турн: Изабери - Фабио или пуковниче? Мике Брассфиелд ([емаил протецтед]) је виши писац у Тхе Пенни Хоардер. Дубоко се стиди што је ово написао, али осећа несумњиво жудњу да сада једе читаву кутију пилетине, уз чашу Цхиантија.


Kомунистичка партија има алтернативу - Комунистичка партија БИРАМО ови из власти само понављају да немамо алтернативу, да немамо алтернативу ... ево, ми нудимо алтернативу. - Уместо "европске перспективе Србије" бирамо беду и глад,али ћемо сачувати душу, а душа је претежнија од тела! (бар нама и сличнима). - Бирамо поништавање свих споразума и уговора које је претходна влада закључила, и прекид свих процеса које је отпочела, а што не одговара интересима наше земље. - Бирамо проглашење ванредног стања на Косову и Метохији и проглашење Косова и Метохије привремено окупираном територијом. - Бирамо поништавање Кумановског споразума јер друга страна до сада није дозволила повратак наше војске и полиције - и бирамо да наша војска у блиц кригу, без испаљеног метка, у први мах заузме сав простор до Ибра. -Бирамо прекид дипломатских односа са свим земљама које су признале шиптарима државу на делу територије Србије и свођење односа са њима на ниво отправника послова - дакле ми повлачимо наше амбасадоре од њих, а испраћамо њихове одавде. Нек и оне (земље) бирају хоће ли сарадњу са нарко-терористима или са нама. - Бирамо обнову поступака за злочине против руководилаца свих држава и НАТО пакта за дивљачко, антиљудско и антиеколошко бомбардовање, са захтевом за ратну штету. - Бирамo да нам се уведу блокаде и санкције - а да нам срце буде пуно и да знамо што смо се родили и зашто живимо! руководство и чланство Комунистичке партије


Весић: Трг републике отворен за саобраћај, завршен пре рока (Фото) | Београд | Novosti.rs Весић: Трг републике отворен за саобраћај, завршен пре рока (Фото) Танјуг | 31. август 2019. 09:58 > 15:27 | Коментара: 0 На тргу је постављено 100 светиљки на даљинско управљање чије светло може да се прилагођава догађајима који се на Тргу организују, паркинг за бицикле и потапајући стубићи са камерама Направљена је раскошна и пространа пешачка зона, дрвореди који имају 27 стабала више него раније, а постављено је 12 жардињера са украсним дрвећем какве се од прошле године налазе у Балканској улици, четири саобрацајне траке, нова контактна мрежа за тролејбусе, паметне клупе с бесплатним интернетом, сензорима за температуру, квалитет ваздуха и буку... Тај простор ће се, додао је Весић, сада користити за манифестације, од позоришних представа до модних ревија, Прочтиајте још - Весић: Реконструкција Трга Републике биће завршена до првог септембра (ФОТО) “Захваљујем се грађанима Београда који су имали стрпљења да сачекају да завршимо радове али сада сви заједно можемо да уживамо у дивном градском тргу. Захваљујем им се јер су издржали тортуру Драгана Ђиласа, Вука Јеремића и Бошка Обрадовића који су све учинили претходних месеци да се реконструкција Трга републике никада не заврши", рекао је Весић. Прочитајте још - Весић најавио зону фудбала у центру Београда "Погледајте како су дивљаци Бастаћ и Јовановић физицки напали градског одборника Немању Јоксимовића и новинара који је покушао да сними њихово дивљање. Не могу ови лудаци и Ђиласови плаћеници да прежале зато што је отворен Трг републике. Има овде елемената кривицног дела као и прекршаја, али у свакој земљи би ова два насилника и лудака одвели право у лудницу", написао је на Фејсбук профилу Весић. ОценитеДопада ми се 88 Не допада ми се 146


ИАН ЕАСТВООД - КАТХЕРИНЕ БЕАРД Главни Катхерине Беард Иан Еаствоод Нешто на шта сам заиста узбуђен усредсредити се у 2019. години је изградња догађаја у заједници са Иоунг Лионс. Отприлике у то време пре 10 година, моја породица и ја смо почели да садимо своје идеје о томе како довести подземне звезде у успону и доступно плесно образовање у нашу заједницу у Чикагу док је постојала ... Једна од најбољих (и најизазовнијих) ствари у вези са плесом је да без обзира колико сте добри, увек ћете моћи учинити нешто више за побољшање. Данце Спирит разговарали са неким од највећих плесних звезда како би сазнали на чему се надају да ће радити током следеће године. Између резолуција плеса и резолуција „стварног живота“, ови плесни феноменови бацају поглед на награду и спремни су да 2019. годину учине својом најбољом годином. Снимак екрана преко Инстагрм-а @хугхниверсе Нешто на шта сам заиста узбуђен усредсредити се у 2019. години је изградња догађаја у заједници са Иоунг Лионс. Отприлике у то време пре 10 година, моја породица и ја смо почели да садимо своје идеје о томе како довести подземне звезде у успону и доступно плесно образовање у нашу заједницу у Чикагу док је владала мало образовне суше. Десет година касније своје време и искуство усредсређујемо на обнављање образовног плесног окружења. Иако постоји много људи који раде сјајан посао пружајући могућности својим ученицима, било би добро увести још један преокрет у Иоунг Лионс у плесно образовање. Радујем се што ћу пружити забавно окружење за окупљање уметника кроз догађаје, веб странице и подкастове на високо курираном нивоу. Такође планирам да растем као уметник. Иако немам нужно толико контроле где то иде, јер морам да чекам да ми се укажу прилике. Поред тога, планирам да наставим да заиста вредно тренирам као фристлер и да уђем у још неколико борби док сам још увек млад. прљаве прегледе коже и косе од лимуна како сами направити плетене плетенице која је Тоиа Вригхт трудна од афроамерички фризерски салони у Бруклину Једина храна коју бисте за божићну вечеру требали купити од Цостцо-а Како је такмичити се у „Свијету плеса“, према такмичарима Фоур Сеасон 3


text: 1946. је била проста година. Догађаји Јануар 7. јануар — Западне силе су признале Аустрију у границама из 1937. 31. јануар — Усвојен је први устав социјалистичке Југославије, којим је она успостављена као федерација шест република. Фебруар 1. фебруар — Мађарска проглашена за републику, с председником Золтаном Тилдијем и премијером Ференцом Нађом. 14. фебруар — На америчком универзитету Пенсилванија почео је да ради -{ENIAC}-, први електронски рачунар опште намене. Март 5. март — Винстон Черчил је први пут употребио израз „Гвоздена завеса” у контексту хладноратовске поделе на говору на Универзитету Вестминстер у Фултону. 6. март — Француска признала Вијетнам као аутономну државу у оквиру Индокинеске федерације. 13. март — Припадници ОЗНЕ ухапсили су четничког вођу у Другом светском рату Драгољуба Михаиловића. Април 1. април — Првом омладинском радном акцијом у послератној Југославији почела изградња железничке пруге Брчко-Бановићи. 8. април — У Женеви одржано последње заседање Друштва народа, чиме је формално укинута и замењена Уједињеним нацијама. 12. април — Сирија је добила независност од Француске. Мај 9. мај — Италијански краљ Виторио Емануеле III је абдицирао, а наследио га је син Умберто II. 21. мај — Физичар Луис Слотин смротоносно озрачен током експеримента са „демонским језгром“ у Националној лабораторији Лос Аламос. Јун 2. јун — Италијани су се на референдуму изјаснили за републику и тиме одбацили монархију Савојске династије. 4. јун — Генерал Хуан Перон изабран је за председника Аргентине. Јул 4. јул — Филипини су стекли независност након 47 година владавине САД. 15. јул — Завршен је Београдски процес, суђење Драгољубу Михаловићу и још двадесеттројици оптуженика. 17. јул — На основу судске пресуде, стрељан Дража Михаиловић - вођа четничког покрета у току Другог светског рата у Југославији. 25. јул — САД су извеле прву подводну атомску пробу на коралским острвима Бикини у западном Пацифику. Децембар 19. децембар — Почео је Први индокинески рат када су припадници Вијетмина напали француске колонијалне трупе у Ханоју. Датум непознат Википедија:Непознат датум — Национализација имовине предратних индустријалаца. Википедија:Непознат датум — Основано електротехничко одељење на Универзитету у Београду. Хронологија ФНРЈ и КПЈ 1946. Рођења Јануар 1. јануар — Роберто Ривелињо, бразилски фудбалер 3. јануар — Џон Пол Џоунс, енглески музичар и музички продуцент, најпознатији као басиста и клавијатуриста групе -{Led Zeppelin}- 5. јануар — Дајана Китон, америчка глумица, редитељка, продуценткиња, списатељица и фотографкиња 6. јануар — Сид Барет, енглески музичар, најпознатији као суоснивач, гитариста и певач групе -{Pink Floyd}- (прем. 2006) 8. јануар — Роби Кригер, амерички музичар, најпознатији као гитариста групе -{The Doors}- 13. јануар — Соња Јауковић, српска глумица 16. јануар — Кабир Беди, индијски глумац 19. јануар — Џулијан Барнс, енглески писац 19. јануар — Доли Партон, америчка музичарка, музичка продуценткиња, глумица и списатељица 20. јануар — Дејвид Линч, амерички редитељ, сценариста, продуцент, музичар, писац и глумац Фебруар 1. фебруар — Елизабет Слејден, енглеска глумица (прем. 2011) 3. фебруар — Стивен Макхати, канадски глумац 4. фебруар — Уснија Реџепова, македонско-српска певачица (прем. 2015) 5. фебруар — Шарлот Ремплинг, енглеска глумица, модел и певачица 14. фебруар — Грегори Хајнс, амерички плесач, глумац, кореограф и певач (прем. 2003) 17. фебруар — Андре Дусолије, француски глумац 20. фебруар — Бренда Блетин, енглеска глумица 21. фебруар — Ентони Данијелс, енглески глумац 21. фебруар — Алан Рикман, енглески глумац и редитељ (прем. 2016) Март 1. март — Јан Кодеш, чешки тенисер 6. март — Дејвид Гилмор, енглески музичар, најпознатији као гитариста и певач групе -{Pink Floyd}- 12. март — Френк Велкер, амерички глумац 12. март — Лајза Минели, америчка глумица и певачица 14. март — Вес Анселд, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер (прем. 2020) 19. март — Бигас Луна, шпански редитељ, сценариста, сликар и дизајнер (прем. 2013) 21. март — Тимоти Далтон, британски глумац 23. март — Мирко Алвировић, српски новинар и ТВ водитељ (прем. 2018) 23. март — Драган Кресоја, српски редитељ (прем. 1996) 31. март — Хашим Кучук Хоки, босанскохерцеговачки певач (прем. 2002) 31. март — Локица Стефановић, српска балерина, кореографкиња, балетска педагошкиња и архитекткиња Април 1. април — Ариго Саки, италијански фудбалер и фудбалски тренер 2. април — Сју Таунсенд, енглеска књижевница (прем. 2014) 3. април — Бранко Милићевић, српски глумац и писац 6. април — Иван Бекјарев, српски глумац и радијски и ТВ водитељ (прем. 2020) 10. април — Влада Јанковић Џет, српски музичар, новинар и радијски водитељ 12. април — Ед О’Нил, амерички глумац и комичар 13. април — Јосиф Татић, српски глумац (прем. 2013) 15. април — Марија Бакса, српско-италијанска глумица (прем. 2019) 19. април — Тим Кари, енглески глумац и певач 25. април — Владимир Жириновски, руски политичар (прем. 2022) 25. април — Талија Шајер, америчка глумица Мај 2. мај — Дејвид Суше, енглески глумац 8. мај — Боро Стјепановић, српски глумац 9. мај — Кендис Берген, америчка глумица и модел 10. мај — Душан Петричић, српски графичар, илустратор и карикатуриста 11. мај — Зоран Симјановић, српски композитор (прем. 2021) 14. мај — Слободан Тишма, српски писац и музичар 19. мај — Микеле Плачидо, италијански глумац и редитељ 20. мај — Шер, америчка музичарка и глумица 21. мај — Боба Стефановић, српски музичар (прем. 2015) 22. мај — Џорџ Бест, северноирски фудбалер (прем. 2005) 22. мај — Петар Божовић, српски глумац 30. мај — Драган Џајић, српски фудбалер Јун 1. јун — Брајан Кокс, шкотски глумац 14. јун — Доналд Трамп, амерички предузетник и политичар, 45. председник САД 15. јун — Демис Русос, грчки певач (прем. 2015) 18. јун — Фабио Капело, италијански фудбалер и фудбалски тренер 27. јун — Мирољуб Лешо, српски глумац (прем. 2019) Јул 1. јул — Слободан Сантрач, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2016) 3. јул — Боло Јен, кинески глумац, мајстор борилачких вештина и бодибилдер 4. јул — Урош Маровић, српски ватерполиста (прем. 2014) 6. јул — Џорџ В. Буш, амерички политичар и бизнисмен, 43. председник САД 6. јул — Силвестер Сталоне, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент 9. јул — Бон Скот, аустралијски музичар, најпознатији као певач групе -{AC/DC}- (прем. 1980) 15. јул — Линда Ронстадт, америчка музичарка 19. јул — Илије Настасе, румунски тенисер 22. јул — Дени Главер, амерички глумац, редитељ и политички активиста 22. јул — Пол Шрејдер, амерички сценариста, редитељ и филмски критичар 25. јул — Љупка Димитровска, југословенска певачица (прем. 2016) 27. јул — Раде Шербеџија, хрватски глумац, редитељ и музичар Август 8. август — Драгутин Шурбек, хрватски стонотенисер (прем. 2018) 11. август — Милан Гутовић, српски глумац (прем. 2021) 15. август — Тони Робинсон, енглески глумац, комичар, писац и ТВ водитељ 16. август — Лесли Ен Ворен, америчка глумица и певачица 19. август — Бил Клинтон, амерички политичар, 42. председник САД 24. август — Горан Марковић, српски редитељ, сценариста и продуцент 25. август — Бранко Цвејић, српски глумац (прем. 2022) 30. август — Пеги Липтон, америчка глумица, модел и певачица (прем. 2019) Септембар 5. септембар — Фреди Меркјури, британски музичар, најпознатији као фронтмен и певач групе -{Queen}- (прем. 1991) 15. септембар — Оливер Стоун, амерички редитељ, сценариста, продуцент и писац 15. септембар — Томи Ли Џоунс, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент 23. септембар — Даворин Поповић, босанскохерцеговачки музичар, најпознатији као певач групе Индекси (прем. 2001) 25. септембар — Бранко Кленковски, српски фудбалер (прем. 2013) Октобар 4. октобар — Сузан Сарандон, америчка глумица 10. октобар — Чарлс Денс, енглески глумац, сценариста и редитељ 20. октобар — Лусин ван Импе, белгијски бициклиста 20. октобар — Елфриде Јелинек, аустријска књижевница, добитница Нобелове награде за књижевност (2004) 20. октобар — Марко Николић, српски глумац (прем. 2019) 27. октобар — Ајван Рајтман, канадски редитељ, продуцент и сценариста (прем. 2022) 28. октобар — Вим Јансен, холандски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2022) Новембар 2. новембар — Алан Џоунс, аустралијски аутомобилиста, возач Формуле 1 6. новембар — Сали Филд, америчка глумица и редитељка 8. новембар — Станислав Караси, српски фудбалер и фудбалски тренер 8. новембар — Гус Хидинк, холандски фудбалер и фудбалски тренер 16. новембар — Џо Џо Вајт, амерички кошаркаш (прем. 2018) 16. новембар — Слободан Шијан, српски сликар, редитељ, сценариста и филмски критичар 28. новембар — Џо Данте, амерички редитељ, продуцент, монтажер и глумац 29. новембар — Вук Драшковић, српски књижевник и политичар, оснивач Српског покрета обнове 30. новембар — Марина Абрамовић, америчко-српска уметница перформанса Децембар 2. децембар — Ђани Версаче, италијански модни дизајнер (прем. 1997) 3. децембар — Јоп Зутемелк, холандски бициклиста 5. децембар — Хосе Карерас, шпански оперски певач 12. децембар — Емерсон Фитипалди, бразилски аутомобилиста, возач Формуле 1 14. децембар — Џејн Беркин, енглеска глумица, музичарка, редитељка и модел (прем. 2023) 14. децембар — Пати Дјук, америчка глумица (прем. 2016) 14. децембар — Стен Смит, амерички тенисер 15. децембар — Мирослав Јосић Вишњић, српски књижевник (прем. 2015) 16. децембар — Бени Андерсон, шведски музичар, композитор и музички продуцент, најпознатији као члан групе -{ABBA}- 17. децембар — Аљоша Вучковић, српски глумац 17. децембар — Љиљана Лашић, српска глумица 17. децембар — Јуџин Леви, канадски глумац, комичар, продуцент, редитељ и сценариста 18. децембар — Милена Зупанчић, словеначка глумица 18. децембар — Стивен Спилберг, амерички редитељ, сценариста и продуцент 23. децембар — Џон Саливан, енглески сценариста (прем. 2011) 25. децембар — Џими Бафет, амерички музичар (прем. 2023) 30. децембар — Пети Смит, америчка музичарка, списатељица и песникиња 30. децембар — Берти Фогтс, немачки фудбалер и фудбалски тренер Смрти Фебруар 25. фебруар — Рене Ле Грев, француски бициклиста. (*1910) Март 14. март — Вернер фон Бломберг, немачки фелдмаршал 24. март — Александар Аљехин, руски шахиста и светски шампион у шаху (*31. октобар или 1. новембар 1892) Јун 1. јун — Јон Антонеску, румунски генерал и фашистички политичар 14. јун — Џон Логи Берд, шкотски инжењер. (*1888) Јул 17. јул — Драгољуб Михаиловић, југословеснки генерал. (*27. април 1893) Август 13. август — Херберт Џорџ Велс, енглески књижевник. (*1866) Септембар 2. септембар — Љубо Бабић, српски генерал немачког порекла Октобар 16. октобар — Херман Геринг, немачки пилот и политичар 16. октобар — Вилхелм Кајтел, немачки фелдмаршал 16. октобар — Јоахим фон Рибентроп, немачки политичар Нобелове награде Физика — Перси Вилијамс Бриџман Хемија — Џејмс Бачелер Самнер; Џон Хауард Нортроп и Вендел Мередит Стенли Медицина — Херман Џозеф Мјулер Књижевност — Херман Хесе Мир — Емили Грин Болч и Џон Мот (САД) Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1940-е 41946


Народна веровања за јули: Особе рођене у овом месецу посебно су склоне добрим делима – Добричке интернет новине Народна веровања за јули: Особе рођене у овом месецу посебно су склоне добрим делима Објављено: 9. јула 2018. Аутор: Редакција Јули се код Срба, као и код неких словенских народа назива још и ИЛИНСКИ МЕСЕЦ, ГОРЕШЊАК, ЖАРКИ, СРПАЊ и ЖЕТВАР, као и у старосрпском. Док нису чули за Јулија Цезара и римски календар, Срби су овај месец звали горешњак, жарки, жетвар, српањ... Лето је у току, а врућине у пуном јеку. Особе рођене у овом месецу биће склоне добрим делима, разумне, правдољубиве и због тога омиљене код поштених и добрих људи. Као и само лето, које сви воле и у њему уживају, и јулска деца су вољена и имају среће у љубави. Брзо се наљуте, али их љутина брзо и прође. Највише среће имаће у јулу и августу, али народ каже да треба нарочито да се чувају грома. Склоне су болестима груди и зуба. Ово је месец у коме се сабира главно, хлебно зрно, по чему је јул назван житним месецом. По народном предању свети Петар је, жањући и ноћу пшеницу, палио лиле да би боље видео,па се у спомен тога до данас очувало паљење лила уочи Петровдана и Ивањдана. Заправо је највећи део светковина у овом месецу посвећен најважнијим пољопривредним радовима, пре свих жетви. Јул је месец највећих припека и несносних жега. У овом месецу су и двоје од петоро огњевитих светаца, како их наш народ назива, и то свети Прокопије и Огњена Марија. По ватрама које су некада паљене по брдима, дајући у ноћи диван одсјај, ивањданске ватре су називане ивањски кресови. Због ових ватри је сам свети Јован, кум Божији, назван Јованом Свитњаком. Јер, ово је празник рођења и то празник који је сматран тако великим да по народном предању и само сунце на небу три пута застане и заигра овог дана у знак поштовања. Ови кресови,као и они петровдански, називани су у народу кресови вински јер се тада из предострожности да на летњој јари не сагори род није улазило у винограде. Наиме, свака врста дирања и отварања земље излагала је јарком сунцу и оно мало влаге што је у њој сачувано, а та испарења су изазивала пламењачу. Јул месец је заиста један од ретких месеци за ког се може слободно рећи да је МАГИЧАН и изузетан месец за остварење жеља и циљева, као и за животне потезе. Право време за позитивну магију је три дана после младог месеца која ће пун сјај показати у фази пуног месеца. Све после тог времена је фаза копњења. У древна времена људи су се трудили да задобију милост богова и у њихову част правили су светковине како би се сачували од несреће, болести и сиромаштва. С пролећа су се изводили ритуали за плодна поља, а крајем јула и почетком августа славили су се дани жетве, убирања плодова мукотрпног рада и труда. Лето је симбол плодности и милости, па је стога идеалан период за извођење ритуала за остварење жеља. Узмите мали блок и оловку, изађите негде у природу, удобно се сместите и уживајте у лепоти зеленила и цвећа. Док пуним плућима удишете мирисни ваздух, зажмурите на неколико тренутака и замишљајте како са сваким издахом из вас излазе бриге. Потом на папиру запишите жељу и датум њеног остварења. Немојте се превише замарати начином на који ће се се испунити, већ се концентришите на исход. По завршетку, папир запалите, пепео проспите по трави, па лагано крените кући. Не осврћите се, пустите да жеља ради за вас и да вам се оствари у назначеном року. А ево и који су то магични дани у јулу. Добро их искористите! За Петровдан су везани многи интересантни ритуали. Требало би рано да устанете и “окупате” се у зрацима излазећег сунца. За добро здравље током циеле године умијте се росом. Након тога уберите цвеће и, док од њега плетете венчић, размишљајте о некој жељи. Венчић држите у кући све док вам се жеља не оствари. Усамљене особе треба да наберу букетић цвећа, ставе га на јастук и тако преспавају. То је Перунов дан, а он је Бог грома, муња и заштитника ратника. Према предању, на овај дан не ваља се купати, не седи се поред ватре нити се излази на олују. Ако се седи под храстом, верује се да ће та особа добити снагу и добро здравље током године. На овај дан беру се храстове и брезове гране од којих се праве метле. Пошто је ово Перунов дан, можете му се обратити и замолити га да вам испуни три жеље. На овај дан окупајте се росом јер она доноси лепоту. Наберите жито, повежите снопић црвеном траком и држите га у неком углу куће. На тај начин укућани ће бити заштићени од лоше енергије. А ово су дани распоређени по енергетским сноповима – овако ће они утицати на ваше здравље: – 6. јули: Можете очекивати дешавања у пределу груди као и у пределу главе. Неке особе осетиће повишен секрет. – 12. јули: Очекују се јаки космички енергетски таласи тако да вас не изненаде главобоља, мигрена, блага мучнина, срчани проблеми али, неки ће осетити и блага дешавања у пределу плућа. – 16. јули: У овом периоду нежнији пол би требало да поведе више рачуна на гинеколошка дешавања, а јачи пол на крвно-срчани притисак. до 21. јули: Дани “намењени” за повишен нервни систем па ако осетите нервозу, напетост, да су вам тешке очи тј. да једва гледате, знајте да је то управо због атмосферског притиска. У периоду од 22. до 26. јула можете очекивати узнемиреност срца тј. срчаног мишића, нижи притисак али и дешавања у кичменом делу; жене би требало да обрате пажњу током тих дана на јајне ћелије. Дани 27. и 28. до после подне очекују се равне тј. мирне енергије те се не очекују јача глобална дешавања. У последња три дана најтоплијег месеца у години очекују се проблеми са дисањем, благи стомачни проблеми, главобоље, грудни и блаже хормонски проблеми. Овај јул заиста инспирише да покренете себе, ваш пословни као и емотивни део. Искористите га максимално! Извор: србијуволимо/опанак, Зоран Шумадинац (Аура.ба)4 У категорији : Популарно Малошиште дефинитивно испада из Зоне Исток Јавни позив Министарства пољопривреде за подршку инвестицијама за набавку нових машина и опреме за примарну сточарску производњу у 2018. години


Падом Западног Римског царства ови крајеви падају под власт Гота,а затим Авара. Од IV до VII вијека Босанску Посавину освајају Бугари и Византија. Почетком XV вијека долазе Мађари и остају до 1463. године и пада Босне под турску власт. Од 1548. до 1683. године турски каравани на коњима ишли су са товарима млетачке соли кроз овај посавски крај. Велики каравани носили су сировине за извоз на коњима и гвожђе из Вареша за Брчко, одакле се та роба даље преносила лађама за Србију. Ови каравани су ишли од Тузле и пролазили покрај православног гробља у Доњем Жабару. Ту су прелазили рјечицу Бријежницу на што подсјећа назив двије њиве које се зову "Бродови" што значи да се ту "бродила" Бријежница и ишло се даље према истоку. На мјесту гдје су се каравани заустављали, да би сачекали једни друге, у засеоку Доњег Жабара "Коштанбари" назив је те њиве "Трубило" јер су ту први каравани трубили на трубе и давали поуздан знак гдје се налазе.


Његов наследник Тахир – паша 1847. године постаје нови везир Босне и уводи тежак порез – трећину, а узимао је и харач за дјецу у повоју, што је довело до све већег незадовољства и отпора међу народом. У циљу превазилажења тешког стања, народ Посавине и Семберије је покушао да кроз петицију упућену цару у Истамбулу побољша свој положај и укаже на неприхватљиво понашање домаћих бегова и њихови грабежљивост. Међутим, петиција никада није прослијеђена до султана, него је остала код окружних власти у Тузли и Градачцу.


source: fineweb

text: Фасцикла Фасцикла или футрола за папире је предмет који служи за груписање више папира или документа, који би требало по намени или садржају да буду сродни. Фасцикле се обично праве од нешто тврђе хартије или картона, али се могу наћи фасцикле од пластике. Намена[уреди] Фасцикле се најчешће користе као канцеларијски материјал за груписање докумената који служе за исту намену: пројекти, уговори, судски списи и пресуде и др. За сличне потребе се користе и у кућама. Фасцикла се најчешће користи када би требало ту документацију пребацити на неку другу локацију или предати у неку установу. Али са обзиром да је начињена од тврђег папира или пластике подесна је и за архивирање документације [1]. У рачунарству се под фасциклом зову и директоријуми.


text: КАКО ЈЕ НАСТАО ХОТЕЛСКО-АПАРТМАНСКИ КОМПЛЕКС КРАЉЕВИ ЧАРДАЦИ: Желели викендицу а направили мали град - Nira Press Početna » КАКО ЈЕ НАСТАО ХОТЕЛСКО-АПАРТМАНСКИ КОМПЛЕКС КРАЉЕВИ ЧАРДАЦИ: Желели викендицу а направили мали град Крагујевчани, брачни пар Весна и Милан Костадиновић су за осам прошлих година подигли хотелско-апартмански комплекс са модификованим концептом "тајм шеринга", прилагођеног нашем тржишту, који функционише беспрекорно и у који је инвестирано око девет милиона евра Весна и Милан Костадиновић у свом апартманском царству Крајем јула 2009. године, док је глобална економска криза стизала и у наше крајеве и док су чак и неупућени у економију схватали да је криза почела у Сједињеним Америчким Државама колапсом тржишта некретнина, у викенд насељу Копаоник почињала је изградња нових некретнина. У велики посао улазио је млади брачни пар Весна и Милан Костадиновић, Крагујевчани. Баш млади, јер су тада имали по 32 године. Весна је већ била завршила Правни факултет у Београду а Милан, Економски. Прецизно знају да је 18. јула 2009. године почела изградња првих апартмана чији су власници и инвеститори: – Први плац је купљен 2009. године, прва градња је кренула 18. јула 2009. године и крајем те године је већ усељен први део Чардака. Све је завршено средином јануара 2010. године – направили смо 32 апартмана на 1.600 квадрата. Све рокове смо поштовали, власници су кључеве добијали готово у дан који смо уговорили и то је било важно за следеће фазе изградње. Цена са којом смо стартовали била је 1.200 евра за квадрат. Апартмане смо изградили за шест месеци. Следећи објекат, друга фаза изградње је кренула у мају 2010. године, завршен је у децембру, затим следећа фаза, мај-децембар 2011. године... – испричали су Весна и Милан за Економетар, када смо их посетили крајем јуна ове године. О каквим апартманима је реч, о каквом хотелском комплексу и како је до свега овога дошло... Прича је готово филмска. Весна и Милан су били заљубљеници у Копаоник и долазили су из Крагујевца кад год су могли још док су се забављали. Потом, када су се венчали хтели су да на Копаонику "имају нешто своје". – И док смо прво планирали да имамо викендицу, Милан је осмислио да бисмо могли да имамо апартмане не само за себе већ и за друге, које бисмо могли да издајемо. Захваљујући том лепом моделу и пројекту Чардака који је урадио наш пријатељ архитекта из Крагујевца, ми смо врло брзо продали све апартмане, па и један који смо оставили за нас. Зато смо купили и плац преко пута и наставили да градимо – одговара Весна која је добитница прошлогодишњег Специјалног признања за успешан пословни модел, у оквиру манифестације "Цвет успеха за жену змаја" коју организује Удружење пословних жена Србије.


text: Мјузикл Мјузикл је жанр у филмској и позоришној уметности настао почетком XX века. Мјузикл је настао из потребе за забавом позоришне публике. Тематика мјузикла може бити прича из свакодневног живота или прерађено књижевно дело. Либрета мјузикла су најчешће заснована на вредним литерарним остварењима — књижевном тексту позоришних комада или романа, а музичке тачке носе обележја америчке забавне и џез музике. Балет је саставни део драмске радње, па је и улога кореографа истакнута у реализацији појединих музичких комедија. Најпознатији мјузикли су Коса, Пољуби ме, Кејт, Цигани лете у небо, Виолиниста на крову, Неки то воле вруће, Јадници, Чикаго, Светлости позорнице, Андра и Љубица, Солитер, Гимнастика за два цванцика.


text: Сто дана пред изборе биће формирана техничка влада и суспендован нови закон о Министарству унутрашњих послова, који је владајућа коалиција донела пре неколико дана, ограничавајући овлашћења министра. Министар полиције у техничкој влади биће из опозиционе СДСМ и имаће мандат да у МУП смени 15 људи с руководећих места ФАКТИ: Ово значи само једно: да су Никола Груевски и његова партија под појачаним притиском из Вашингтона и Брисела. А да су Американци одлучили да преко избора своју „екипу” (СДСМ) доведу на власт ЧЕТИРИ највеће политичке партије у Македонији постигле су договор о спорним питањима за излазак из политичке кризе, који предвиђа да датум парламентарних избора буде одређен 31. августа. Преговарачки тимови су се договорили да 100 дана пред изборе буде формирана техничка влада и да буде суспендован нови закон о Министарству унутрашњих послова, који је владајућа коалиција донела пре неколико дана, ограничавајући овлашћења министра. Договор су потписали високи функционери владајуће ВМРО-ДПМНЕ Никола Тодоров, највеће опозиционе странке СДСМ Радмила Шекеринска и албанских странака ДУИ (која је део власти) Артан Груби и ДПА Имер Алију. По договору четири највеће странке, нови министар у техничкој влади којег ће дати највећа опозициона странка, моћи ће да у МУП смени одређен број људи с руководећих места. “Преговарачи су се договорили да Закон о унутрашњим пословима, који је недавно донела Влада, буде суспендован до 1. јануара 2017, а нови министар ће моћи да смени 15 руководећих лица”, рекао је амерички амбасадор Џејмс Бели који је посредовао у постизању договора. Он је истакао да је постигнут договор о изласку из кризе, наводећи да су се партије сагласиле и о пречишћавању бирачког списка и о “баласираном извештавању медија”. Бејли је рекао да лидери четири највеће партије треба да се састану 31. августа и одреде датум избора, и да оцене спровођење данас договореног. “Партије су се обавезале да ће бити посвећене спровођењу европских реформи и да ће поштовати Закон о Специјалном тужилаштву за прислушкиване разговоре”, рекао је амерички амбасадор. Постизању договора после вишедневних преговора, присуствовао је и представник Делегације ЕУ у Скопљу Тибор Бароди. (Бета)


САДРЖАЈНО ВЕЧЕ У НАРОДНОЈ БИБЛИОТЕЦИ | СРНА САДРЖАЈНО ВЕЧЕ У НАРОДНОЈ БИБЛИОТЕЦИ ЗВОРНИК, 16. ДЕЦЕМБРА /СРНА/ - У зворничкој Народној библиотеци и музејској збирци вечерас су представљене књиге "Писма из Србије" и "Србијо, Бог ти помого" аутора Бојана Љубеновића из Београда, отворена изложба нових књига, те уручене награде најактивнијим читаоцима у 2019. години. Љубеновић је, представљајући књиге које је објавила београдска Издавачка кућа "Лагуна", навео да је ријеч о сатиричним романима који се баве данашњом Србијом и регионом, у којем мање-више сви људи имају исте проблеме, особине, заблуде, предности и мане. "У књизи `Писма из Србије` ради се о измишљеном странцу који нас описује на свој начин, а у другој књизи, `Србијо, Бог ти помого`, угао је мало померен на једног аутентичног сељака из шумадијског измишљеног села, које можда и није баш измишљено", рекао је Љубеновић. Он је нагласио да су оба романа сатирична и помало духовита и сваки на свој начин говори о Србији - један мало директније, а други суптилније. "И један и други јунак ових романа покушавају да нам кроз благи хумор, иронију и сарказам кажу какви смо и где грешимо, како би могло да нам буде боље", рекао је Љубеновић. Директор Народне библиотеке и музејске збирке у Зворнику Нега Стјепановић рекла је да су на изложби постављене књиге које су набављене на Београдском сајму. "Набављено је више од 400 нових наслова које ће посјетиоци у холу Библиотеке моћи да виде у наредних пет дана", рекла је Стјепановићева и додала да изложба траје кратко јер је велики број читалаца већ нестрпљив и жели да их узме на читање. Стјепановићева је истакла да су уручене пригодне награде за десетак најактивнијих читалаца и корисника услуга Народне библиотеке у 2019. години.


Атанацковић: Мађарска – прва екопатриотска земља у свету... | Serbian FBReporter in English Posted on June 16, 2013 by Editor 2 comments За ФБР- Драган Атанацковић Теодор У Мађарској је, по налогу државе, спаљено првих хиљаду хектара засађених ГМО-семеном. Тренутно владајуће снаге у Мађарској су се, упркос свеопштем тренду, усудиле да се понашају државнички, да имају Државу, да испоље екопатриотизам. Полазећи од резултата меродавних истраживања о ГМО, та држава, засад једина у региону, па и шире, је наредила уништавање тог зла. За почетак паљењем усева са ГМО. Можда на томе и остане. Али чак и у том случају Мађарска ће бити запамћена као једина земља која је устала против скривене, али апсолутне владавине транснационалних богатуна. То што је започело у Мађарској данас-сутра ће бити светски раширена појава. Када Србија коначно добије компетентну и екопатриотски оријентисану власт сви ГМО-усеви ће завршити у пламену. А биће поништено и све друго што у себи садржи елементе неприродног и ненаучног ГМО-пројекта. Ватра која је прогутала ГМО-зло прија оку сваког ко има и зрно соли у глави и бар мало патриотизма у срцу. Иако нисам превелики оптимиста, а још мање лаковерник, на крају бих само додао: Браво, Мађари! June 16, 2013 23:52 Gospodo Ekopatroti, nađite drugu sliku, ovde nisu usevi, (nije ni godišnje doba, da bi bili ovako visoki) i ne radi se o Mađarskoj. Ovde je slika spaljivnja polja pod šećernom trskom, koja se pale, pre nego počne berba i prerada šećerne trske, jer se tako skida lišće sa stabljika. Intencije su vam veoma pozitivne, pozdravljam, ali ne možete propagirati nešto dobro, koristeći slike koje ne odgovaraju ni temi ni realnosti. June 17, 2013 21:27 Sustina price nije slika


Хиљаду родитеља у протестној шетњи против дроге


text: Патријарх српски у посети кардиналу Шенборну, аустријском председнику Фишеру и бечком градоначелнику Хојплу Данашњи дан посете Његове Светости Патријарха српског Г. Иринеја Аустрији био је обележен дијалогом са представницима Цркве и државе. Патријарх је најпре доручковао код бечког надбискупа, кардинала Кристофа Шенборна у Надбискупској палати поред катедрале Св. Стефана, а затим посетио аустријског савезног председника Хајнца Фишера у дворцу Хофбург и бечког градоначелника Михаела Хојпла у Градској скупштини. Приликом сусрета са кардиналом Шенборном владала је атмосфера великог међуцрквеног пријатељства. Кардинал је назначио да је посета Патријарха српског «знак заједништва у вери и заједничког залагања да у овом граду и земљи деламо као Хришћани». Првојерарх Српске православне цркве (СПЦ) нагласио је да се нада да ће посета Бечу «бити плодоносна, не само сада већ и у будућности». У току доручка са Патријархом, кардинал Шенборн је рекао: «За нас као Католичку цркву представља дубоку духовну радост да доживимо разноликост хришћанских цркава у нашем граду и нашој земљи. И то све у духу заједништва, међусобног поштовања, међусобне љубави и међусобне помоћи.» Кардинал је такође изразио наду да ће Срби који живе у Аустрији сачувати своју веру. «Без вере је човек без отаџбине», позвао се Кардинал на јучерашњу проповед Његове Светости у храму Васкрсења Христова у Бечу. Приликом растанка, кардинал је Патријарху српском поклонио једну честицу моштију Св. Оца Николаја Мирликијског, Чудотворца, што је Његову Светост веома обрадовало. Патријарх српски је одговорио да између Аустрије и Србије осећа један «нови ветар, ветар близине, ветар пријатељства», који би за све могао да буде користан. Нагласио је своју захвалност према аустријској држави, која је Србе прихватила «уз пуно поштовање њихове Вере, њихове традиције и културе.» Аустријска држава је осим тога омогућила да се васпитање српске деце настави у оквиру њихове сопствене традиције, истакао је Патријарх, мислећи пре свега на чињеницу да се у Аустрији православна веронаука предаје као обавезни предмет у државним школама. Његова Светост даровао је Кардиналу Шенборну једну икону Св. Саве. Након доручка код Кардинала, Патријарх се састао са савезним председником Републике Аустрије у бечком дворцу Хофбург, председниковој резиденцији. Након разговора са Фишером, Епископ бачки Г. Иринеј, порт-парол Светог Архијерејског Сабора и Светог Архијерејског Синода, рекао је нашој Информативној служби: «Његова Светост и цела делегација су били веома задовољни пријатељским пријемом. С наше стране је наглашена важност аустријског познавања ситуације на Балкану: то није увек случај у Западној Европи. Аустрија би стога могла да помогне при тражењу решења за проблеме и кризна жаришта, као што је на пример Косово и Метохија. Председник Фишер је изузетно добро обавештен о ситуацији на Балкану и културно-историјској позадини конфликта, о којем зналачки говори.» Првојерарх СПЦ похвалио је, по извештавању агенција АПА која се ослања на изворе у Хофбургу, увођење православне веронауке у аустријске државне школе и говорио о улози Аустрије и посебно Беча у развоју српског језика и културе. Након пријема код савезног председника Фишера, делегација СПЦ се упутила у бечку Градску Скупштину где ју је примио Михаел Хојпл, градоначелник Беча. У свом поздравном говору, Хојпл је описао Беч као место сусрета култура и религија. Подсетио је на традицију религиозне толеранције у Бечу, као и на чињеницу да су православни Срби већ вековима присутни у аустријској престоници. Хојпл се позвао на једну ранију беседу Његове Светости у којој је Паријарх говорио о важности дијалога. Хојпл је у том контексту нагласио да је управо Беч место дијалога Истока и Запада. Његова Светост је у свом одговору на поздрав градоначелника нагласио да су се Срби још у току претходних векова интегрисали у бечки и аустријски живот. Они су такође допринели бројчаном увећању града: данас је Беч по величини четврти српски град. Патријарх је и у обраћању Хојплу рекао да га радује да су Срби у Аустрији прихваћени. Његова Светост се на крају посете уписао у «Златну Књигу» града Беча. У једном интервјуу који је након данашњих посета у Бечу дао српским медијима, Патријарх је поново нагласио да у Аустрији Римокатоличка црква и држава помажу Србима да негују своју духовност, на чему им је изразио благодарност. Поменувши да у Бечу данас постоје три српска православна храма, Патријарх је посебно истакао цркву Васкрсења Христова у Другом Кварту Беча, која плени «својом величином и својом опремом», као и српску православну цркву у Линцу. Његова Светост Патријарх Иринеј допутовао је 10. септембра у Беч на позив Преосвећеног Епископа средњоевропског Г. Константина. Непосредан повод била је прослава 150 година од оснивања Српске православне црквене општине Св. Саве у Бечу 1860. године. У току свога боравка, Патријарх је служио и присуствовао богослужењима у Бечу и Линцу. Његова Светост се сутра враћа за Београд. У Бечу живи око 100.000 Срба који располажу са три православна храма у којима служи шест свештеника и један ђакон. У Бечу се такође налази и једно од званичних седишта Епископа средњоевропског, који је од свог ступања на епископски трон у Аустрији основао 14 нових парохија, које су све попуњене и обезбеђене. Православна веронаука се предаје као обавезни предмет за православне ученике у аустријским школама од школске 1992/93. године, а СПЦ је правно призната на исти начин као и традиционалне аустријске цркве. Информативна служба Српске православне епархије средњоевропске


text: Руска авијација за 24 сата у Сирији уништила 49 објеката терориста - Russia Beyond Србија Руска авијација за 24 сата у Сирији уништила 49 објеката терориста Руско министарство одбране је такође саопштило да терористи масовно напуштају своје позиције у рејону Дамаска. Авиони руске авијације су за 24 сата у Сирији уништили 49 објеката инфраструктуре терористичке организације "Исламска држава", саопштио је званични представник Министарства одбране Русије генерал-мајор Игор Конашенков. Осим тога, ликвидиран је командни центар организације "Џебхат ан Нусра" у сиријском Идлибу. "Са авио-базе 'Хмејмим' реализована су 33 борбена лета и извршени напади на 49 објеката терориста, који се налазе у провинцијама: Алеп, Дамаск, Идлиб, Латакија и Хама", изјавио је Конашенков. Према његовим речима, за 24 сата у ваздушним нападима су уништена два командна центра терориста, три магацина муниције и наоружања, два подземна бункера, 32 ватрена положаја на планинско-шумском терену, девет утврђених ватрених положаја, преноси "Взгляд". "После реализације борбених задатака сви авиони руске авијације вратили су се на авио-базу 'Хмејмим'", истакао је Конашенков. "Прецизна примена руске борбене авијације у провинцији Дамаск довела је до суштинске промене актуелне ситуације у овом рејону. Терористи ИД, услед недостатка муниције, масовно напуштају своје позиције", изјавио је представник руског војног ресора, а преноси "Взгляд".


text: Реч |Овај чланак не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| - Уколико сте тражили село у Црној Гори, погледајте чланак Реч (Улцињ). Реч је најмања јединица језика која носи значење и има фонетску вредност. Једну реч може чинити једно или више слова. Комбиновањем речи се могу правити сложеније форме које такође имају значење. У језицима којима комуницирају људи то су фразе, клаузе и реченице. Реченице се по правилу формирају према одређеном скупу правила који се назива граматика. Реч која се састоји из две или више коренских речи које су међусобно повезане назива се сложеница. Садржај Тешкоће у дефинисању термина[уреди] У зависности од језика, дефинисање и ограничавање речи понекад може бити тешко. Док је у писаном корпусу неколико језика празнина знак за раздвајање две речи, неки језици, као што су јапански и кинески, не користе ово обележје. Даље, синтетички језици често комбинују доста различитих делова лексичких података у једној речи, отежавајући разумевање класичног значења речи, које је много лакше у аналитичким језицима. Ово је нарочито проблематично код полисинтетичких језика, као што су Inuktitut и Ubykh, где се читава реченица може састојати из само једне такве речи. Посебно су збуњујући језици као вијетнамски, где размак не означава обавезно границу између две речи и она се мора одредити на основу контекста. Ипак, од свих решења, највише збуњују она за оралне језике, који нуде само фонолексичке трагове, како би открили где је граница двају речи. Знаковни језици нуде сличан проблем као и језици тела. Реч у различитим врстама језика[уреди] Код синтетичких језика, једна коренска реч може имати више различитих форми. Међутим, оне се обично не посматрају као различите речи, већ као различите реализације једне речи. У овим језицима, реч се може састојати из већег броја морфема. Комплексност одређивања граница између речи у говору[уреди] У говорном језику, одређивање дистинкције између две речи још је комплексније: кратке речи су често изговорене као једна, а дугачке речи су често подељене. Говорни француски има неке одлике полисинтетичких језика. Како већина светских језика нема своју писану форму, научно одређивање граница речи постаје веома важно. Одређивање граница речи[уреди] Постоји пет начина како одредити границу између речи у говорном језику: Могућа пауза[уреди] Говорнику је речено да понови дату реченицу полако, обраћајући пажњу на паузе. Говорник ће настојати да убаци паузе како би разграничио речи. Међутим, овај метод није у потпуности погодан: говорник може лако да раздвоји полисилсбичке речи. Недељивост[уреди] Говорнику је речено да гласно изговори реченицу, а онда му је речено да је понови, али са неким уметнутим речима. Ове уметнуте речи ће бити додате на границама речи оригиналног текста. Међутим, неке речи имају инфиксе, који су убачени унутар речи. Слично овоме, неке речи имају афиксалне раздвојиваче. Минималне самосталне јединице[уреди] Овај концепт је био предложен од стране Леонарда Блумфилда. Речи су замишљене као најмање значењске јединице говора које могу стајати самостално. Ово одговара односу фонема (као јединица звука) и лексема (као јединица значења). Међутим, неке писане речи нису мунималне самосталне јединице, као што немају ни самостално значење. Фонетске границе[уреди] Неки језици имају строга правила дистрибуције, која олакшавају одређивање места где границе речи треба да стоје. На пример, у турском, који је певљив, самогласници унутар дате речи имају исти квалитет, тако да се граница између речи одређује чим се вокалски квалитет промени. Међутим, немају сви језици овако погодна фонетска правила, а чак и код оних који их имају срећемо неке изузетке. Семантичке јединице[уреди] Слично као горе поменуте минималне, само сталне јединице, овај метод раздваја реченицу на њене најмање јединице. Међутим, језици често садрже речи које имају малу семантичку вредност (а често имају значајнију граматичку улогу) или семантичке јединице које представљају сложенице. У пракси, лингвистика користи мешавину свих ових метода како би одредила границе између речи било које дате реченице. Чак и при пажљивом коришћењу ових метода, тачна дефиниција речи је често још увек нејасна.


Свет баш и није у добром стању, могао би да експлодира (фото) - 30.10.2016, Sputnik Србија У свету влада огромно трење, а снажно трење може да произведе муњу! Мислим да свет у овом тренутку није баш у добром стању, каже у разговору за Спутњик руски... 30.10.2016, Sputnik Србија анализе и мишљења, интервјуи, радио, вести, србија, фјодор михајлович достојевски, лав николајевич толстој, захар прилепин, михаил булгаков, алексеј варламов, међународни сајам књига у београду 19:05 30.10.2016 (Освежено: 12:03 05.12.2017) Свет није баш у добром стању, могао би да експлодира Један од гостију Сајма књига у Београду био је вишеструко награђивани руски писац и професор Алексеј Варламов, чије име тек треба да се прочује међу читаоцима у Србији. Београдска издавачка кућа „Русика“ припрема превод његовог романа „Мисленный волк“ (Ментални вук), који би требало да буде објављен до краја ове године. Писац нам је у разговору открио због чега му је интересантан Сребрни век и шта га подстиче да се бави страственим проучавањем судбина изузетних личности руске културе, као и шта је сазнао о Русији и Русима приликом сусрета са обичним Американцима у време док је предавао на тамошњим универзитетима. Ваш роман који ће бити објављен на српском језику има необичан наслов „Мисленный волк“. Шта нам тај наслов сугерише? — Ментални вук је израз из молитве коју читају православци пре причешћа. То је молитва коју је изговарао Јован Златоусти, а њен смисао би био да, уколико се човек удаљи од општења са богом, појешће га ментални вук. Из њега проистиче нечиста сила која може да обузме човека. Сваки пут када сам читао ту молитву, увек сам се изнова дивио њеној сликовитости, њеној изражајности. Подстиче ме на то да размишљам о њеном значењу. Чини ми се да је ментални вук сила која побеђује човекову свест, душу, његове мисли и испуњава их отровом, а када се таквом тровању уместо једног човека подвргне цео народ, настају веома опасне ситуације и периоди у историји тог народа. Ја у овом роману покушавам да истражим духовно стање у Русији уочи револуције 1917. године. А у центру Ваше пажње је знаменити Сребрни век. — У средишту моје пажње су људи Сребрног века, њихови животи. Ту су и познате личности, Михаил Пришвин, Василиј Розанов, Александар Грин, Григориј Распућин. Мислим да је то било веома раскошно, занимљиво време, али истовремено варљиво, препуно искушења. Било је то време када је Русија била препуна енергије и све је, заправо, водило ка експлозији. Људи се нису трудили да умање опасност од те експлозије, него су, напротив, додатно притискали ситуацију, желели су експлозију. Чини ми се да је Русија у то време била психолошки уморна од монархије и желела је промене не разумејући да ће је те промене одвући на страшну страну. Такво стање у Русији је веома опасно, када се губи разум. © SputnikАлексеј Варламов у разговору са новинарком Спутњика Валентином Булатовић на Сајму књига Алексеј Варламов у разговору са новинарком Спутњика Валентином Булатовић на Сајму књига А како видите стање у савременој Русији? — Теже је говорити о савременој Русији, али чини ми се да постоји неко уживање у напетости у којој смо се нашли. Постоји велика поларизованост, у којој се већина држи једног правца, а мањина другог. Међу њима, практично, нема покушаја да се води дијалог. Мени се чини да то није исправно. Добро стање јесте када људи покушају једни друге да разумеју. Када једни друге оптужују, то је изузетно лоше. Код нас се намеће нека непотребна конфликтност, агресивност са свих страна. А постоји и притисак међународне заједнице, односно Запада. — Мислим да је то нека сила трења која постоји у целом свету, а од трења настаје муња. Бојим се да свет данас није баш у најбољем стању. Ви сте стални аутор едиције „Живот изузетних људи“. Написали сте књиге о Михаилу Пришвину, Александру Грину, Алексеју Толстоју, Михаилу Булгакову, Андреју Платонову... Шта Вас је подстакло да се бавите њиховим биографијама? — Интересује ме како су људи проживели свој живот, јер ми се чини да је проучавање историје кроз људску судбину много интересантније него кроз неке категорије. Интересује ме зашто је судбина неког човека била баш таква, а не другачија. Рецимо, Михаил Пришвин 1918. године је мрзео бољшевике, а пред крај живота, умро је 1954. године, написао је дело „Ја сам бољшевик“. Није то била плашљивост, он није правио компромисе, имао је своје разлоге за то. Било ми је веома важно да га разумем, не да се сложим с њим, него да га разумем. Због тога ми је посебно интересантан Сребрни век, период изузетно богате културе, бачене у совјетске околности. Интересантно ми је како су ти људи преживљавали, како су градили односе са совјетском влашћу. Да ли у складу са тим градите и судбине јунака у својим романима? — Пре бих рекао да они сами граде своју судбину, а ја их пратим. Мој посао је да то записујем. 29 Октобар 2016, 21:46 А Ваш сан је да напишете својих „Сто година самоће“? — Мислим да је то један од најбољих романа у светској књижевности, поред осталог, због тога што је прича која, наизглед, никоме не би могла да буде интересантна (коме је интересантно колумбијско село на почетку 20. века), одједном постала интересантна свима. Маркес је успео да нешто што је потпуно локално претвори у једну причу интересантну целом свету. То је огроман таленат! Када бих успео нешто слично да напишем, био бих веома срећан. Једном приликом сте рекли да је данас мало књига за које бисте могли да кажете да ће остати у сећању људи. Значи ли то да у савременој књижевности нема великих имена, или нам једноставно недостаје историјска дистанца? Кафка је, на пример, био анониман за живота и није ни могао да сања да ће постати књижевни класик. А таквих је примера много... — Тешко ми је да говорим о целој руској књижевности, а још теже о светској. Често питају због чега у руској књижевности данас нема Толстоја, Чехова, Достојевског. Исто се тако, међутим, може поставити питање због чега у немачкој књижевности данас нема Гетеа, Шилера или Хермана Хесеа, или у енглеској Дикенса или Текерија. Чини ми се да, нажалост, књижевност не игра ону улогу коју је раније играла. Мислим да се променила људска свест — значење слика је људима постало важније од речи. Тешко је супротставити се томе. Ако говоримо о именима, у руској књижевности има писаца који су добро познати и у Србији, то су Јевгениј Водоласкин, Захар Прилепин... Затим Алексеј Иванов, Павел Базилски, Олег Павлов, Андреј Волос. Волите историју, пишете о животима великих људи. Какво је Ваше мишљење о томе, могу ли се пронаћи одговори у прошлости? — Не треба преувеличавати значај прошлости. Руси, као и Срби, веома воле прошлост. За њих је веома важно да разумеју шта је значило време Совјетског Савеза. У време када смо живели у Совјетском Савезу говорили су нам да живимо у најбољем од свих светова, а када је Совјетски Савез нестао, говорили су нам да је то најужаснија страница у нашој историји коју треба заборавити, прецртати. Мислим да истина није ни на једној ни на другој страни. Мислим да управо књижевност постоји да одговори на та питања. Постоји у Русији један изузетан писац, не знам колико је познат у Србији, Леонид Бородин. Он се целога живота борио против совјетске власти и седео у затвору. Лудо је волео Русију, одбио је да оде у иностранство када су му то понудили. Писао је предивне књиге. Мислим да је он прецизније од свих описао и објаснио тај феномен руског човека совјетског времена. 22 Октобар 2016, 18:14 Споменули сте да је слика данас моћнија од речи. А шта је савременом читаоцу потребно, шта он тражи? — Раније су писца доживљавали као пророка или вођу, учитеља, идеолога. Чини ми се да се данас ситуација мало променила. Навешћу Вам пример. Раније су рибари на северу, када су се отискивали на море на неколико седмица, водили са собом човека који би им причао интересантне приче, како би увече лакше заспали. Његов задатак је био да попут Шехерзаде прича све док и последњи не заспи. Приче, дакле, треба да буду интересантне. Данашњи писац треба да личи на тог човека, да уме да исприча интересантну причу. Добро је ако у тој причи има морала, поуке, али не сме да буде досадна. Ваш колега, норвешки писац Ерленд Лу, испричао је, међутим, приликом гостовања на Сајму књига у Београду, да се готово плаши популарности коју има у Србији и објаснио да му се нешто слично догађа једино у Русији. Из његове тачке гледишта, писце у Србији и Русији доживљавају управо као пророке, док су у Норвешкој они само обични људи који живе од писања. — Могуће, али мислим да у Русији данас нема писца у ког гледају као у пророка. Мислим да су последњи писци тог калибра умрли: Солжењицин, Распутин, Белов... Предавали сте на европским и америчким универзитетима. Какав је однос према руској књижевности на Западу, пре свега у Америци? У Србији, рецимо, не може да се замисли духовни развој без руских класика, попут Толстоја, Достојевског, Булгакова... — Ја сам у САД држао предавања људима који су изучавали руски језик и књижевност и који знају да су то велики руски писци, али то је био део њиховог професионалног избора. Када бих, међутим, отпутовао у неко место да се сретнем и разговарам са обичним људима, схватао бих да они први пут у животу виде руског човека. Они једноставно не знају ко су то Толстој и Достојевски. Било ми је интересантно да разговарају о Русији, јер је то била земља којом су их плашили као децу. А и мене су, такође, плашили Америком. Говорили смо о животу, не о књижевности. Чини ми се да у Америци нема таквог култа руске књижевности, као, рецимо, у Србији. То је, пре свега, област знања за стручњаке, за слависте. У позоришту се, наравно, игра Чехов, у биоскопу се могу погледати екранизације Толстоја или Достојевског. То је све!


Обавештавају се студенти I године Основних и Интегрисаних академских студија да ће се у понедељак, 23. октобра 2017. године предавање у Амфитеатру из предмета Уметност данас из редовног термина померити на петак, 27. октобар 2017. године у Музеју савремене уметности - у понедељак ће предметни наставник накнадно обавестити студенте о тачном термину наставе. Истог дана (понедељак, 23. октобар 2017) предавања из предмета Архитектура данас ће бити померена из редовног термина у распореду, на исти дан у термину од 19.15 до 20.00h.


Вибратор - поуздан алат за самозадовољавање | MinuPorno У свету секс играчке, нема више напаљив него вибратор. Има већину видео снимци аматерски мастурбација је много топлије и узбудљивије, поготово кад је девојка стење. Поглед за порно филмове са секс играчке и наћи задовољство треба овде. ▾ Srpski porno BBW Flashing Jавна голотиња MILF Prevareni muž Азијски Аматерски Анални Арапски порнићи Бакице Бисексуалци Британско Веб камере Велике сисе Воајеризам Гејеви Групњак Дркања Ејакулација Жендом Женски избор Зреле Индијски порнићи Јапански порнићи Кремпице Латино Лезбејке Масажа Мастурбација Међурасни Мушкарци Немачки порнићи Под сукње Прскање Пушења Ретро порнићи Садо мазо Свингери Секс на плажи Секс цртани Скривене Камере Славни Стари и млади Тинејџери Транссексуалци Француски порнићи Хардкор Црнци Чарапе Чупаве Пице Вибратор даје рибама оргазме Помоћник свакој девојци, вибратор, помаже рибама да сврше неколико пута заредом, то је секси! 75% Trajanje 07:57 241 Pregledi 88% Trajanje 07:58 60% Trajanje 07:57 513 Pregledi 41% Trajanje 11:58 2,329 Pregledi 72% Trajanje 05:28 2,910 Pregledi 66% Trajanje 07:55 1,514 Pregledi 100% Trajanje 09:15 615 Pregledi 88% Trajanje 05:27 1,943 Pregledi 80% Trajanje 16:51 3,379 Pregledi 100% Trajanje 06:28 733 Pregledi 72% Trajanje 06:16 2,659 Pregledi 72% Trajanje 07:56 2,469 Pregledi 71% Trajanje 05:42 1,320 Pregledi 2,889 Pregledi 66% Trajanje 10:01 1,232 Pregledi 76% Trajanje 07:58 92% Trajanje 11:07 945 Pregledi 75% Trajanje 08:49 2,185 Pregledi 1,995 Pregledi 50% Trajanje 06:19 1,576 Pregledi 92% Trajanje 13:02 2,332 Pregledi 3,022 Pregledi 1,692 Pregledi 66% Trajanje 08:00 388 Pregledi 50% Trajanje 08:00 305 Pregledi 50% Trajanje 06:06 859 Pregledi 88% Trajanje 06:04 654 Pregledi 100% Trajanje 11:06 2,491 Pregledi 93% Trajanje 08:23 1,805 Pregledi 1,030 Pregledi 123456...63 Одлични вибратор порнићи Многе видео снимке мастурбације су готови са гура прсте способности. Многе девојке су задовољавању себе испред камера са прстом једноставно јебено техника су научили. Али , постоје и они који већ имате најновији вибрира секс играчке да им помогне у њиховим филмови за мастурбацију. Стимулисање пицкица са вибратором током једног од вруће мастурбација сједнице можете једноставно да направите девојка Стењи са задовољством. Многи од њих можете да постигнете оргазам пред камерама, што је где су обично прекине њихове сесије. Неки од њих чак и малени ако првом лицуећање је стварно високо. Једном када ове девојке почну комбинујући своје способности како се дира са секс играчке или више лаких, гарантовано имате топлу слободна млада порно соло сеансу. Copyright © 2016 MinuPorno - All Rights Reserved Prvna Strana


text: Спинакер Спинакер је врста великог једра од лаганог материјала, обично најлона, која се користи у једрилицама за спортско једрење. Спинакер је нарочито користан када једрилица плови уз ветар. Када је развијен, спинакер поприма облик великог полубалона. Спинакери могу бити симетрични и асиметрични. Симетрични су бољи када једрилица плови са ветром у леђа, док су у осталим околностима погоднији асиметрични - једноставнији, стабилнији и бољи за маневрисање. Једрилице могу да имају и неколико спинакера. Управљање спинакером је осетљива вештина. Битно је не допустити да се он „издува“, јер то може довести до нестабилности једрилице и превртања.


text: Извор: Блиц/Региони архива вести 11.10.2017 - Naslovi.net Лончар: Нема проблема са кардиолозима у Чачаку, уложено 70 милиона динара Министар здравља Златибор Лончар негирао је тврдње да кардиолози одлазе из чачанске болнице, наводећи да су одобрене три субспецијализације за интернисте, као и да је у протекле три године у ту установу уложено 70 милиона... » Слободан Бранковић почасни грађанин Ћуприје Титула почасни грађанин Ћуприје, највеће признање, биће уручена Слободану Бранковићу председнику Атлетског савеза Србије, одлучили су данас одборници СО Ћуприја. Плакета општине биће додељена професору Милану Мају... » Последња престоница српских деспота је у Војводини, а од ње је остао само коров Средњовековна тврђава Купиник зарасла је у коров, од ње су остали само бедеми и о њој вековима нико не брине, иако су ту столовали Бранковићи. Сада би то могло да се промени захваљујући стручњацима који желе да спасу... »


Румунска полиција отказала послушност, министар полиције поднео оставку среда, 29. септембар 2010. Букурешт, 28.9.2010 – „Ординарни џукцу, изађи!”, узвикивале су стотине разјарених полицајаца окупљених на протестном митингу испред председничке палате „Котрочењ” тражећи од председника Трајана Басескуа да укине драстично смањење плата за 25 одсто и врати додатке за тешке услове службе. Незапамћене сцене су врхунац протеста полицајаца који су претходно на земљу бацали шапке са званичним знамењима. Уредно регистрован и легални синдикат полицајаца тако се придружио масовним протестима осталих синдикалних организација који ових дана потресају Румунију. Диже се све снажнији талас отпора владиној политици оштре буџетске штедње и повећања ПДВ-а са 19 на 24 одсто на рачун, како се тврди, најширих слојева осиромашеног становништва. У току су и масовна отпуштања са посла, док расту цене, пре свега намирница. Поново се појавила инфлациона невоља. Само у току лета инфлација се повећала са три на осам одсто. Сазнање да је узалудно потраћен зај 4000 ам од 20 милијарди евра, узет 2009. од ММФ и Европске банке ради изласка из кризе, и да се сада поново пружа рука за новим зајмовима, изазива овде велику бојазан и несигурност. Тако је у жестини масовних протеста дошло и до тога да полицајци откажу послушност. Једног тренутка замало није креснула истинска варница. Полицајци који су претходно протестовали пред владином палатом „Викторија”, одлучили су да крену у непредвиђени спонтани марш кроз центар града, према седишту председништва. Сходно протоколу обезбеђења, окруживали су их бројни жандарми. Градоначелник Букурешта др Сорин Опреску изјавио је новинарима да је „накнадно и усмено” дао дозволу полицајцима за спонтани марш како би се избегао судар између полицајаца и жандарма. „Само би нам још то требало”, рекао је градоначелник. У таквим околностима, министар унутрашњих послова Василе Блага, један од најстаријих и најутицајнијих људи владајуће Демократско-либералне странке чији је идејни и реални вођа председник Басеску, донео је одлуку да поднесе „часну оставку”. Одбио је притисак да одмах казни непослушне полицајце и да отпусти „кадрове одговорне за бруку”. Министар је тиме изазвао оштар гнев увређеног председника Басескуа, који је сам утврдио кривицу полицајаца. По убрзаном поступку за новог министра унутрашњих послова већ је постављен сенатор Трајан Игаш близак Басескуу. У владајућој странци одмах је дошло до распламсавања борбе између старе и нове гарде, од којих прва игнорише председника. Пламтећи раздор у владајућој странци погодује опозицији, социјал-демократама и либералима, који ових дана раде на томе да усагласе напоре и да у парламенту пронађу бар 30 незадовољника из редова власти и тиме промене однос снага и изгласају неповерење влади. План опозиције је да се ове јесени образује техничка влада која би организовала превремене изборе. Милан Петровић (Политика) Велике демонстрације у Бриселу Више од 100.000 демонстраната из 30 земаља протестовало у Бриселу, због програма штедње који се уводи у државама Европе. Те мере ће имати катастрофалан ефекат на појединце и на привреду, поручују синдикати. Због мера штедње и отпуштања, које као одговор на економску кризу спроводе европске владе, на улице Брисела изашло је више од 100.000 људи из тридесетак европских земаља. Велике демонстрације у Бриселу Поред скупа у Бриселу, највећег тог типа од децембра 2001. године, када је мобилизовано 80.000 људи да захтевају "више социјалну Европу", организују се акције и у другим европским земљама. "Радници су изашли на улице са јасном поруком за европске лидере - још има времена да се не уведе строга штедња, још има времена за промену смера", рекао је генерални секретар Европске конфедерације синдиката Џон Монкс, пре почетка демонстрација. Монкс 4000 091;позорава да ће увођење мера штедње у већини европских земаља, ради смањења буџетског дефицита, имати "катастрофалан ефекат на појединце и на привреду". Бриселска полиција саопштила је да је, из предострожности, данас ухапсила 148 особа које су носиле "неприкладне предмете", без прецизирања о каквим предметима је реч. Синдикати се надају да ће послати сигнал Европској комисији и министрима финансија ЕУ који се сутра састају у Бриселу. Монкс је рекао да се синдикати неће зауставити на тој манифестацији, већ да ће наставити да се боре за радна места, привредни раст и заштиту социјалне Европе.


Масти које се налазе у масним рибама су корисне и за јетру.


Инђија | Страница 4 од 11 | Vojvodina Travel Пловидба каналима, Активан Одмор, НаутикаBy 27. марта 2014. Излет обухвата: сремачки доручак на понтону на обали Дунава у Чортановцима, вожњу чамцима од Чортановаца испод бешчанског моста до Крчединске аде, обилазак аде, ручак на ади или понтону, вожња кроз Ковиљско-петроварадински рит и обилазак манстира Ковиљ (уколико водостај дозволи), повратак у Чортановце преко Аркања. За 4-20 особа. Активан Одмор, Спортови на водиBy 27. марта 2014. Манифестације, ЈунBy imdevs com 10. јануара 2013. РИБОЛОВ У ИНЂИЈИ Риболов, Активан ОдморBy imdevs com 21. децембра 2012. Чортановци Опис терена: У делу тока Дунава код Чортановаца (1239 – 1235 km) обала је већим делу пристипачна, терен је пун потопљених стабала и других природних препрека које вештим риболовцима пружа одличне услове за спортски риболов. Шта ловити: На овом терену најбоље се лови шаран, који се на овим теренима сматра једним од највреднихих и... МАРИНА – Стари Сланкамен НаутикаBy imdevs com 21. децембра 2012. Марина је заклоњена острвом, није на току Дунава, постављена је на понтонима. Ту се налазе просторије удружења наутичара. Капацитет је 60 везова. ПРИВЕЗИШТЕ ЗА ЧАМЦЕ “НК БЕШКА” – Бешка Десна обала Дунава – 1.232,5 km


text: Западно-марионетска власт заједно са тајкунима нам говоре како криза није страшна, да ћутимо и да се не бунимо. Б92 са осталим "демократским" медијама свакодневно омаловажавају геноцид над Србима, говоре нам да треба сами себе колективно да окривимо што су уставри словенци, хрвати и остали почели напад на Србе и то на најбруталнији начин. Кад неки пут мали исечак прикажу о страдању Срба, то је као довољно! Да ли бисте подржали талибанске методе против тајкуна и западно-марионетске власти у Србији?


Последња измена 16:59


text: MediaWiki:Anontalkpagetext/sr-ec Ово је страница за разговор с анонимним корисником који још нема налог или га не користи. Због тога морамо да користимо бројчану ИП адресу како бисмо га препознали. Такву адресу може делити више корисника. Ако сте анонимни корисник и мислите да су вам упућене примедбе, отворите налог или се пријавите да бисте избегли будућу забуну с осталим анонимним корисницима.


Покрет обнове Краљевине Србије биће парламентарна странка | СРПСКИ ПОКРЕТ ОБНОВЕ 06.06.2017. / Вести / Војводина / Нови Сад / Србија / 0 коментара Према његовим речима, неопходно је успостављање и јачање снажних дипломатских односа са земљама широм света и, наравно, оно што је једнако важно – унапређење образовног система, развој омладине и спорта, у циљу очувања здравља нације. – У данима који су пред нама ћете видети колика енергија постоји у нама, колико нас људи подржава и колико је овакав покрет фалио грађанима Србије – закључио је Гојковић. Бивши потпредседник СПО Мирко Чикириз, нагласио је да је уверен да ће Покрет обнове Краљевине Србије бити снажна политичка сила у нашој земљи. – Свакодневно нам се, из свих крајева Србије, јављају како бивши чланови Српског покрета обнове, тако и многи други млади и високообразовани људи који желе да буду део нашег покрета. Сви који негују вредности које промовишемо добродошли су у Покрет обнове Краљевине Србије, посебно сада, у данима када стварамо историју – изјавио је Чикириз.


text: Празник Цвијети саборно и молитвено прослављен у Острогу | Манастир Острог РАСПОРЕД БОГОСЛУЖЕЊА ЗА БОЖИЋНЕ ПРАЗНИКЕ У ЦРКВИ СВЕТЕ ТРОЈИ... СВЕТА ТАЈНА ЈЕЛЕОСВЕЋЕЊА У ЧЕТВРТАК 03.01.... Празник Цвијети саборно и молитвено прослављен у Острогу 1. april 2018. - Манастир Острог - Дешавања Празник Уласка Господа Исуса Христа у Јерусалим – Цвијети, саборно и молитвено је прослављен у острошкој светињи у шесту недјељу Васкршњег поста 1. априла 2018. љета Господњег. Светом Литургијом у цркви Ваведења Пресвете Богородице поред моштију Светог Василија Острошког Чудотворца началствовао је протојереј Драган Пешикан из Херцег Новог, а саслуживали су му јеромонах Неофит из манастира Врањине и јерођакон Владимир Палибрк из манастира Житомислића. Евхаристијском сабрању молитвено је присуствовао Преосвећени Епископ зворничко-тузлански Г. Фотије, бројно свештенство, монаштво и вјерни народ. Сабрани, који су из разних крајева свијета дошли на поклоњење Острошком Чудотворцу на овај велики празник, који посте Васкршњи пост, а који су се молитвом и исповијешћу пипремали, примили су Свето Причешће. Света Литургија на Цвијети служена је и у Доњем Острогу у цркви Свете Тројице. Началствовао је јеромонах Јеротеј сабрат острошке обитељи, а саслуживали су му јереј Ненад Бубања из Берана и јерођакони Зосима, острошки сабрат и Сергије из Русије, уз молитвено учешће монаштва и вјерног народа. Празник Цвијети симболизује царски и свечани улазак Господа Исуса Христа у Свети град Јеруслаим јашући на магарцу, гдје га је народ дочекао као цара простирући испред Њега своје хаљине и гранчице дрвећа носећи у рукама палмине гране. Овим празником обиљежава се посљедња недјеља пред почетак страдања Господњег, смрти и Васкрсења. Празник Светог Николе Мирликијског Чудотворца прослављен у манастиру Острогу... Светом Литургијом, резањем славског колача и славском трпезом хришћанске љубави у острошкој светињи... ТРОПАР И КОНДАК СВЕТОМ НОВОМУЧЕНИКУ СТАНКУ ОСТРОШКОМ... Тропар Светом новомученику Станку гл.4Свети новомученике Станко, сведоче живога Христа Бога... Навечерје празника Светог новомученика Станка Острошког у манастиру Острог... У понедељак 17. децембра 2018. године, поводом предстојећег празника Светог новомученика Станка Остр... ПОВОДОМ ПРАЗНИКА СВЕТОГ НОВОМУЧЕНИКА СТАНКА ОСТРОШКОГ... КРАТАК ПРИЛОГ ЗА ЖИТИЈЕ СВЕТОГ НОВОМУЧЕНИКА СТАНКА ОСТРОШКОГ ... Празник Светог Алимпија Столпника молитвено прослављен у острошкој светињи... У другу недјељу Божићног поста, 28. по Педесетници, 9. децембра/26.новембра 2018. љета Господњег на ... Парастос блаженопочившем архимандриту Лазару Аџићу у Јован ДОлу... У острошком скуту Јован-до јуче је, на празник Светог Амфилохија Икониског и Светог Александра Невск...


text: 10. јануар је десети дан у години у Грегоријанском календару. 355 дана (356 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 49. п. н. е. — Гај Јулије Цезар изговорио је чувену реченицу »Alea iacta est« или у преводу „Коцка је бачена“ и прешао реку Рубикон, по једној варијанти данашња речица Фиумицино у горњој Италији, по другој Писатело код Равене, граница између Италије и Галије, што је означило ново раздобље у историји Римског царства, почео грађански рат против Помпеја и Сената који је завршен увођењем Цезарове диктатуре. Припадници републиканске опозиције су ипак убили Цезара 44. године пре нове ере. 1072 — Роберт Гуисцард осваја Палермо на Сицилији за Нормане. 1199 — На позив Вукана, намесника Зете, најстаријег сина Стефана Немање, папа Иноћентије III с којим је Вукан био у сродству, упутио је у Зету своје легате који су помагали у организовању црквеног живота. 1356 — На државном сабору у Нирнбергу прихваћен главни део Златне буле цара Карла IV, великог уставног закона немачке царевине. 1430 — Бургундски војвода Филип Добри установио је Орден златног руна, најпрестижнији и најскупљи витешки ред на свету. 1475 — Стефан III из Молдавије победио је Османско царство у бици код Васлуја 1776 — Објављен је памфлет Здрав разум Томаса Пејна у којем је осуђена британска управа над Тринаест колонија. 1791 — У близини Цинциннатија током северозападног индијанског рата, почела је опсада Дунлапове станице. 1793 — Француз Жан Пјер Бланшар извео је први лет балоном изнад северноамеричког континента. 1810 — Француска црква поништила је брак Наполеона и Жозефине. 1863 — У Лондону отворена прва линија подземне железнице у свету. 1878 — Након постепеног освајања приморских градова, црногорска војска ослободила је Бар који је 307 година био под турском влашћу. 1882 — Почео је Херцеговачко-бокељски устанак Срба и муслимана против Аустроугарске. Народ, ионако оптерећен наметима, био је огорчен увођењем закона о војној обавези и мобилизацијом регрута. Устанак, који је потајно подржала Црна Гора, после неколико месеци Аустро-Угарска је сузбила устанак и завела оштрији полицијски режим у окупираној Босни и Херцеговини. 1889 — Француска успоставила протекторат над Обалом Слоноваче. 1899 — Народна скупштина Краљевине Србије изгласала право на двобој, чиме је Србија постала једина земља у Европи где је ова врста одбране части била дозвољена. 1916 — Први светски рат: У Ерзурум офанзиви, Русија поразила Отоманско царство. Први светски рат: Након тродневних борби с црногорском војском, аустроугарске јединице пробиле су Ловћенски фронт, чиме су била отворена врата за њихов улазак у црногорску престоницу Цетиње. 1920 — У Женеви изабрано веће Лиге народа које су чинили Француска, Италија, Јапан, Велика Британија. Касније чланице Већа постале Немачка и СССР. Творац организације био је амерички председник Вудро Вилсон, али идеја је наишла на највећи отпор баш у САД, које никада нису приступиле Друштву, док је СССР то учинио тек 1934, па је одсуство тих великих земаља ослабило његову снагу и учинило га неефикасним, нарочито у време италијанске агресије на Етиопију и агресивне спољне политике нацистичке Немачке уочи Другог светског рата. Због политичког неуспеха Друштво народа престало је да постоји 1939, мада је формално укинута 1946, када је у Лондону одржана прва седница Генералне скупштине Уједињених нација. На снагу је ступио Версајски уговор којим је званично завршен Први светски рат. 1922 — Артур Грифит је постао први председник Ирске после стицања независности те земље од Велике Британије. 1923 — Литвански становници територије Мемел су се побунили против одлуке Друштва народа да област остане под француским мандатом. 1926 — Абдул Азиз ибн Сауд проглашен је за краља Хеџаса, У Великој мошеји у Меки. Неџд, Хеџас и Асир које је под својом влашћу ујединила династија Саудита, постаће (уз још неке мање територије) саставни део новоформиране државе Саудијска Арабија. Породица Сауд владала је Ријадом у Неџаду од половине 18. века, с прекидима. После Првог светског рата припојили су Хеџас у ком се налазе највеће светиње ислама - Мека и Медина, да би почетком тридесетих оформили нову државу, највећу у Арабији. 1927 — Премијерно је приказан неми научно-фантастични филм Метрополис аустријског режисера Фрица Ланга. 1928 — Совјетска влада испунила налог Јосифа Стаљина и протерала из земље Лава Троцког, једног од најважнијих вођа Октобарске револуције и најзаслужнијих за стварање Совјетског Савеза. Троцки је убијен у избеглиштву у Мексику 1940, такође према Стаљиновом налогу. 1934 — У Немачкој погубљен Маринус ван дер Лубе пошто је проглашен кривим за паљење Рајхстага 27. фебруара 1933. 1941 — Други светски рат: Грчка војска осваја Клеисоура . 1943 — Други светски рат: Јединице Донског фронта Црвене армије су почеле уништавање опкољене немачке Шесте оклопне армије код Стаљинграда, након што је немачка команда одбила капитулацију. 1946 — У Лондону почела прва седница Генералне скупштине УН, чиме је Друштво народа званично престало да постоји. 1953 — Де Хевиланд Комета, први путнички млазни авион, распао се у ваздуху изнад Тиренског мора услед замора материјала. 1962 — Вештачки сателити: Аполо: НАСА је објавила планове за изградњу, Ц-5 ракете за лансирање возила, које су постале познате као Сатурн V Моон ракете, која су покренуле све Аполо мисије на месец. 1966 — Индија и Пакистан су потписали декларацију из Ташкента чиме је окончан Индијско-пакистански рат из 1965. 1969 — Шведска као прва западна земља успоставила дипломатске односе са Северним Вијетнамом. 1991 — Генерални секретар УН Хавијер Перез де Kуељар отпутовао у Багдад, али није успео да спречи Заливски рат, у којем су западне армије под вођством САД нанеле тежак пораз ирачкој армији, која је претходно окупирала Kувајт. 1994 — На самиту НАТО-а у Бриселу инициран је Програм Партнерство за мир (ПФП). У позиву за приступ Партнерству наглашено је да је НАТО отворен за чланство европским државама које су у стању да поштују начела Савеза и доприносе безбедности северноатлантске области. 1996 — Израел пустио из затвора стотине Палестинаца неколико дана уочи првих палестинских националних избора у Гази и на Западној обали. 1997 — Арнолдо Алеман постао председник Никарагве у првој демократској и мирној смени власти у модерној историји те земље. Током антивладиних протеста у Софији демонстранти пробили полицијски кордон, упали у зграду Парламента и демолирали је. 1998 —Тероризам: Арапски терориста Ремзи Ахмед Јусеф осуђен на доживотну робију као организатор подметања експлозива 1993. године у Светски трговински центар у Њујорку, када је погинуло шест особа. 2001 — Бивша председница Републике Српске Биљана Плавшић предала се Међународном суду у Хагу пред којим је оптужена за геноцид и друге злочине почињене 1991. и 1992. током рата у Босни. Уз гаранције Владе Србије у септембру пуштена да се брани са слободе, а у октобру 2002. признала кривицу. Након признања кривице осуђена је 27. фебруара 2003. године на 11 година затвора и упућена на издржавање казне у Шведску. На слободи је од краја 2009. након две трећине одлежане робије. 2002 — Израелски тенкови и булдожери срушили 73 палестинске куће у Рафи, после напада наоружаних Палестинаца на израелске војнике. 2004 — САД су формално објавиле да је оборени ирачки председник Садам Хусеин, ухваћен 13. децембра 2003, непријатељски ратни заробљеник. 2007 — Удружење италијанских војника »Анавафал« саопштило је да је до краја 2006. умрло 50 војника који су служили у Босни и Херцеговини и на Косову, док их је око 200 тешко болесно. Верује се да су војници, већином оболели од рака зато што су у Босни и Херцеговини и на Косову дуже били изложени дејству осиромашеног уранијума. Из удружења »Анавафал« такође је наведено да је и један број деце војника који су дуже боравили на Балкану рођен с телесним недостацима. 2008 — Нови премијер Косова Хашим Тачи преузео је дужност и најавио скоро проглашење независности Косова, што се убрзо после тога и догодило. 2009 — Израелски тенкови зашли су дубоко у територију Газе, а Израел је запретио да ће интензивирати ваздушне и копнене нападе, упркос међународним позивима да обустави конфликте с милитантним Хамасом. 2012 — Тероризам: У бомбашком нападу на Јамруд у Пакистану усмрћено је најмање 30 људи, а повређено 78 особа. 2013 — Тероризам: Више од 100 људи је погинуло, а 270 повређено у неколико бомбашких експлозија у области Куетта у Пакистану. Рођења 1857 — Ђорђе (Александров) Карађорђевић, пети син кнеза Александра и кнегиње Персиде Карађорђевић. (прем. 1888) 1902 — Добриша Цесарић, хрватски песник. (прем. 1980) 1903 — Фламинио Бертони, италијански аутомобилски дизајнер, вајар и архитекта, конструктор Ајкуле и Спачека. (прем. 1964) 1908 — Пол Хенрид, аустријско-британско-амерички глумац, редитељ, продуцент и сценариста. (прем. 1992) 1909 — Павле Савић, српски физичар и хемичар. (прем. 1994) 1916 — Ратко Дугоњић, правник, учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СФРЈ и СР БиХ, јунак социјалистичког рада и народни херој Југославије. (прем. 1987) 1926 — Маја Димитријевић, југословенска глумица. (прем. 1997) 1938 — Доналд Кнут, амерички програмер и математичар. 1942 — Волтер Хил, амерички редитељ, сценариста и продуцент. 1945 — Род Стјуарт, енглески музичар, најпознатији као певач. 1948 — Никола Плећаш, југословенски кошаркаш. 1948 — Бернар Тевене, француски бициклиста. 1949 — Линда Лавлејс, америчка порнографска глумица. (прем. 2002) 1949 — Џорџ Форман, амерички боксер. 1952 — Илија Завишић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1953 — Пет Бенатар, америчка музичарка и глумица. 1959 — Маурицио Сари, италијански фудбалски тренер. 1960 — Маја Сабљић, српска глумица. 1962 — Тим Хојт, амерички инвалид маратонац и тријатлонац којег је на такмичењима гурао отац Дик (Тим Хојт). 1965 — Дејан Јоксимовић, српски фудбалер. 1970 — Алиса Марић, српска шахисткиња. 1972 — Радован Ћурчић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1980 — Сара Шахи, америчка глумица и модел. 1985 — Вукашин Алексић, српски кошаркаш. 1988 — Мирослава Најдановски, српска пливачица. 1990 — Стефан Шћеповић, српски фудбалер. 1994 — Охи Омоиџуанфо, норвешки фудбалер. 1994 — Џон Руиз, костарикански фудбалер. 1999 — Мејсон Маунт, енглески фудбалер. Смрти 1862 — Самјуел Колт, амерички проналазач. (рођ. 1814) 1778 — Карл фон Лине, шведски ботаничар и лекар. (рођ. 1707) 1848 — Глигорије Возаровић је био први српски књижар и издавач. (рођ. 1790) 1891 — Лаза Лазаревић, српски писац и лекар (рођ. 1851) 1917 — Фредерик Коди, познат као Буфало Бил, јахач „Пони експреса“ (рођ. 1846) 1918 — Константин Јиречек, чешки историчар. (рођ. 1854) 1949 — Момчило Тапавица, архитекта и спортиста, први Србин учесник Олимпијских игара. (рођ. 1872) 1951 — Синклер Луис, амерички књижевник, нобеловац. (рођ. 1885) 1957 — Габријела Мистрал, чилеанска песникиња, добитница Нобелове награде за књижевност. (рођ. 1889) 1965 — Властимир Павловић Царевац, виолиниста, руководилац Народног оркестра Радио Београда. (рођ. 1895) 1971 — Коко Шанел, француска модна креаторка (рођ. 1883) 1994 — Младен Ољача, књижевник, академик. (рођ. 1926) 2007 — Карло Понти, италијански филмски продуцент (рођ. 1912) 2016 — Дејвид Боуи, британски рок музичар, певач, композитор и глумац (рођ. 1947) 2020 — Неда Арнерић југословенска и српска позната глумица (рођ. 1953) Празници и дани сећања Светих двадесет хиљада мученика никомидијских Преподобног Симона Мироточивог, атоског, оснивача манастира Симонопетра Свету мученицу Домну Референце 110


text: Опсерваторија је посматрачка станица која прати неку од појава. Научне дисциплине као астрономија, метеорологија, сеизмологија, климатологија, геомагнетизам, вулканологија, океанографија... користе специфичне инструменте којима се врше посматрања. Опсерваторије могу бити привремене или сталне, затим висинске, народне ..., што зависи од потреба, средстава и локације на којој се налазе. Градови који имају опсерваторије користе натријумне сијалице јер натријумне сијалице имају мање светлосно загађење од метал-халогених сијалица које утиче на видљивост звезда. Астрономске опсерваторије Астрономске опсерваторије су углавном подељене у четири категорије: свемирске, ваздушне, земаљске и подземне. Земаљске опсерваторије Земаљске опсерваторије, које се налазе на површини Земље, користе се за посматрање радио и видљивих делова електромагнетног спектра. Већина оптичких телескопа смештена је унутар куполе или сличне структуре, како би се заштитили осетљиви инструменти од елемената околине. Куполе телескопа имају прорез или други отвор на крову који се може отворити током посматрања, а затворити када се телескоп не користи. У већини случајева, цео горњи део куполе телескопа се може ротирати како би се омогућило инструменту да посматра различите делове ноћног неба. Радио телескопи обично немају куполе. За оптичке телескопе, већина земаљских опсерваторија се налази далеко од главних урбаних центара, како би се избегли ефекти светлосног загађења. Идеалне локације за модерне опсерваторије су локације које имају тамно небо, велики проценат ведрих ноћи годишње, сув ваздух и налазе се на великим надморским висинама. На великим надморским висинама, Земљина атмосфера је тања, чиме се минимизирају ефекти атмосферских турбуленција и то резултира бољим астрономском „видљивошћу“. Локације које испуњавају горе наведене критеријуме за модерне опсерваторије укључују југозападне Сједињене Државе, Хаваје, Канарска острва, Анде и високе планине у Мексику као што је Сијера Негра. Главне оптичке опсерваторије укључују опсерваторију Мауна Кеа и Националну опсерваторију Кит Пик у САД, опсерваторију Роке де лос Мучачос у Шпанији и опсерваторију Паранал и интерамеричку опсерваторију Черо Тололо у Чилеу. Једна специфична истраживачка студија спроведена 2009. године показује да је најбоља могућа локација за земаљску опсерваторију на Земљи Гребен А — место у централном делу источног Антарктика. Ова локација пружа најмање атмосферских поремећаја и најбољу видљивост. Радио опсерваторије Почевши од 1930-их, радио телескопи су направљени за употребу у области радио астрономије за посматрање свемира у радио делу електромагнетног спектра. Такав инструмент, или збирка инструмената, са пратећим објектима као што су контролни центри, смештај за посетиоце, центри за редукцију података и/или објекти за одржавање називају се радио опсерваторије. Радио опсерваторије су на сличан начин лоциране далеко од главних насељених центара како би се избегле електромагнетне сметње (EMI) од радија, ТВ-а, радара и других уређаја који емитују EMI, али за разлику од оптичких опсерваторија, радио опсерваторије се могу поставити у долине ради даље заштите од EMI. Неке од највећих светских радио опсерваторија укључују VLA телескоп у Новом Мексику, Сједињене Државе, Јодрел Банк у Великој Британији, Арекибо у Порторику, Паркес у Новом Јужном Велсу, Аустралија, и Чајнантор у Чилеу. Највише астрономске опсерваторије Од средине 20. века изграђен је низ астрономских опсерваторија на веома великим висинама, изнад 4000–5000 m. Највећа и најистакнутија од њих је опсерваторија Мауна Кеа, која се налази близу врха вулкана високог на Хавајима. Астрофизичка опсерваторија Чакалтаја у Боливији, на , била је највиша стална астрономска опсерваторија на свету од времена њене изградње током 1940-их до 2009. Сада ју је надмашила нова Опсерваторија Атакама Универзитета у Токију, оптички инфрацрвени телескоп на удаљеном врху планине од у пустињи Атакама у Чилеу Свемирске опсерваторије Свемирске опсерваторије су телескопи или други инструменти који се налазе у свемиру, многи у орбити око Земље. Свемирски телескопи се могу користити за посматрање астрономских објеката на таласним дужинама електромагнетног спектра који не могу да продру у Земљину атмосферу и стога их је немогуће посматрати коришћењем земаљских телескопа. Земљина атмосфера је непрозирна за ултраљубичасто зрачење, рендгенске и гама зраке и делимично је непрозирна за инфрацрвено зрачење, тако да се посматрања у овим деловима електромагнетног спектра најбоље обављају са локације изнад атмосфере наше планете. Још једна предност свемирских телескопа је у томе што су, због њихове локације изнад Земљине атмосфере, њихове слике ослобођене ефеката атмосферских турбуленција које погађају посматрања са земље. Као резултат тога, угаона резолуција свемирских телескопа као што је Хубл свемирски телескоп је често много мања од земаљског телескопа са сличним отвором бленде. Међутим, све ове предности долазе са ценом. Свемирски телескопи су много скупљи за изградњу од земаљских телескопа. Због своје локације, свемирске телескопе је такође изузетно тешко одржавати. Свемирски телескоп Хабл је сервисиран помоћу Спејс шатла, док многи други свемирски телескопи уопште не могу да се сервисирају. Вулканске опсерваторије Вулканскa опсерваторијa је институција која спроводи мониторинг вулкана као и истраживања у циљу разумевања потенцијалних утицаја активног вулканизма. Међу најпознатијима су Хавајска вулканска опсерваторија и Везувска опсерваторија. Мобилне опсерваторије за вулкане постоје уз USGS VDAP (Програм помоћи у случају вулканске катастрофе), које се могу распоредити на захтев. Свака вулканска опсерваторија има географску зону одговорности којој је додељена при чему је опсерваторија задужена да шири прогнозе активности, анализира потенцијалне претње вулканске активности и сарађује са заједницама у припреми за ерупцију вулкана. Референце Литература Aubin, David; Charlotte Bigg, and H. Otto Sibum, eds. The Heavens on Earth: Observatories and Astronomy in Nineteenth-Century Science and Culture (Duke University Press; 2010) 384 pages; Topics include astronomy as military science in Sweden, the Pulkovo Observatory in the Russia of Czar Nicholas I, and physics and the astronomical community in late 19th-century America. Dick, Steven. Sky and Ocean Joined: The U.S. Naval Observatory 1830–2000 (2003) McCray, W. Patrick. Giant Telescopes: Astronomical Ambition and the Promise of Technology (2004); focuses on the Gemini Observatory. Sage, Leslie, and Gail Aschenbrenner. A Visitor's Guide to the Kitt Peak Observatories (2004) Rob Young, Lisa Norby (2009) Geological Monitoring pg 273 Спољашње везе Western Visayas Local Urban Observatory Dearborn Observatory Records, Northwestern University Archives, Evanston, Illinois Coordinates and satellite images of astronomical observatories on Earth Milkyweb Astronomical Observatory Guide world's largest database of astronomical observatories since 2000about 2000 entries List of amateur and professional observatories in North America with custom weather forecasts Map showing many of the Astronomical Observatories around the world (with drilldown links) Mt. Wilson Observatory Астрономија