source: CulturaX

text: Бернулијева једначина — Википедија Бернулијева једначина је једна од основних математичких дефиниција, у делу физике, која се зове динамика флуида. Описује Бернулијев принцип, односно дефинише међусобну везу између притиска или потенцијалне енергије флуида и његове брзине или његове кинетичке енергије, у струјној цеви (струјном пољу). Бернулијев принцип је добио име по данско-швајцарском научнику Данијелу Бернулију, који је описао овај принцип у својој књизи Hidrodinamica 1738. године. Бернулијева једначина служи управо за описивање овог принципа и израчунавање параметара везаних за проток флуида. Вентуријева цев: притисак у првој мерној тачки у цеви (1) је виши него у другој (2), а брзина флуида "1" је нижа у мерној тачки "2", јер је попречни пресек у тачки "1" већи него у "2". Постоји више облика Бернулијеве једначине које описују разне врсте протока флуида. Најједноставнији облик Бернулијеве једначине се односи на случај када се густина флуида може узети као непроменљива (код течности и код занемаривања стишљивости гаса на малим брзинама). Постоји и једначина за проток флуида када се густина не може узети као константна. Код већих брзина гасова, када се мора узимати у обзир њихова стишљивост, тада се уводи у једначину Махов број, као еквивалент брзине. Бернулијева једначина се додатно усложњава ако се ради о вискозном струјању. Бернулијев принцип се може извести из закона о одржању енергије. Наиме, из овог закона следи да у мирном току флуида сума свих облика механичких енергија, у целом струјном току, мора бити једнака у свима тачкама тога поља. Другим речима, сума кинетичке и потенцијалне енергије мора бити међусобно једнака у свима тачкама струјног поља. Честице флуида су под утицајем сопствене тежине и притиска, крећу се између тачака са различитим статичким притиском, од већег према мањем. Ако се флуид креће хоризонтално, кроз струјну цев, брзина ће се повећавати ако се та разлика статичког притиска повећава између две тачке, односно између два пресека цеви. Брзина флуида се смањује ако се та разлика статичког притиска смањује. Највећа брзина је тамо где је притисак најмањи, а најмања је тамо где је притисак највећи.[1][2][3] 1 Енергија течности 1.1 Потенцијална енергија течности 1.2 Енергија притиска течности 1.3 Кинетичка енергија течности 2 Објашњење Бернулијеве једначине 2.1 Основне и изведене мерне јединице које се користе код Бернулијеве једначине 3 Облик Бернулијеве једначине за идеалну течност 3.1 Извод Бернулиеве једначине преко закона одржања количине кретања 3.2 Извод Бернулиеве једначине преко Ојлеровог интеграла 4 Облик Бернулијеве једначине за реалну течност 4.1 Кориолисов коефицијент 5 Проток нестишљивих флуида 6 Проток стишљивих флуида Енергија течностиУреди Геодетска висина је висина течности која се може спустити и извршити рад, а једнака је њеној потенцијалној енергији. Торичелијев закон истицања. Течности могу имати енергију у различитим облицима. Потенцијална енергија течностиУреди Главни чланак: Потенцијална енергија Течност масе m (kg), која се налази на некој висини z (m), мереној од неке водоравне равни, има потенцијалну енергију: Наиме са те висине течност се може спустити и извршити рад колика је њена потенцијална енергија. Висина z, на којој се течност налази, зове се геодетска висина. Она се мери геодетским инструментом, тоталном станицом или теодолитом. Енергија притиска течностиУреди Течност има енергију и због хидростатичког притиска p. Ако се прикљи на излазну цев посуде, у којој се налази течност, једна уска цев. Течност ће се у тој цеви дигнути на висину h, која одговара хидростатичком притиску, то јест: а енергија притиска ове течности запремине V јесте: Висина на коју се течност подигне због хидростатичког притиска зове се манометарска висина.[4] Кинетичка енергија течностиУреди Главни чланак: Кинетичка енергија Замислимо резервоар у који дотиче тачност са стране тако да увек стоји на истом нивоу. На дну резервоара налази се отвор кроз који течност истиче. Течност масе m (kg) на некој висини h има потенцијалну енергију m ∙ g ∙ h. Кад течност истиче кроз отвор на дну резервоара, потенцијална се енергија течности претвара у кинетичку енергију, па мора бити: где је v брзина истицања течности. Из овог израза произлази да је висина течности, на коју би се она попела због кинетичке енергије: Та висина, која даје течности брзину v, зове се висина брзине и она је мерило за кинетичку енергију течности. Објашњење Бернулијеве једначинеУреди Да би се објаснила Бернулијева једначина, на леву посуду се додаје водоравна стаклена цев која се сужава и на себи има усправне стаклене цеви. Ако се зачепи отвор на крају цеви десно и напуни посуда водом до висине h, вода ће по закону о спојеним посудама стајати свуда једнако високо до висине h. Кад се водоравн цев десно отчепи, вода ће почети да истиче и она неће у свим цевчицама стајати једнако високо, што значи да притисци у течности која струји нису на свим местима једнаки. Види се да је притисак на крају цеви десно једнак нули, а одавде према унутрашњости униформно расте, што показује правац који спаја врхове стубаца воде у окомитим цевчицама. Притисак пада равномерно (пропорционално) с дужином цеви. Пад притиска је смањење притиска на јединици дужине цеви. Према томе закључује се да је струјање течности кроз дугачке цеви другачије у погледу притиска, а и брзине, него што то даје Торичелијев закон истицања. Притисак који течност има у струјању зове се хидродинамички притисак. Шема Бернулијеве једначине Из експеримента види се да притисак у водоравној цеви стално опада, те да је хидродинамички притисак на сваком месту мањи од хидростатичког притиска који би постојао кад ми вода мировала. Ако је цев свуда истог пресека, то по принципу континуитета брзина мора бити свуда иста. Ово је могуће само стога што су честице воде теране сталним притиском (то јест сталном силом), јер би иначе трење постепено поништило њихову кинетичку енергију. Висина h1 стуба воде у струјању преставља висину отпора, то јест онај притисак који је потребан за свладавање отпора дуж цеви. Висина h2 је висина брзине која даје течности брзину у струјању. Одатле се види да се хидростатски притисак h делимично троши на свладавање отпора, а преостали део даје течности брзину. Po zakonu kontinuiteta kroz svaki presek cevi mora proći u jedinici vremena ista količina течности. Да би се установило по којем се закону влада притисак код течности у струјању, може се разматрати једна нагнута цев којој се пресек према крају смањује. Будући да по закону континуитета кроз сваки пресек мора проћи у јединици времена иста количина течности, то ће брзине у разним пресецима бити различите. Тако ће у пресеку I брзина бити v1, у пресеку II брзина v2, а у пресеку III брзина v3. Ако се занемари трење (идеална течност), у свакој тачци струјног млаза мора, по закону о одржању енергије, укупна енергија остати увек иста. Узмима се да кроз сваки пресек у јединици времена пролази m килограма течности. У положају I енергија течности састоји се од 3 дела: од потенцијалне енергије, која износи m ∙ g ∙ z1, где се висина z1 мери од нивоа истицања, од енергије притиска p1 ∙ V, од кинетичке енергије m ∙ v12 / 2. Према томе вреди, у положају I: у положају II: у положају III: Уз претпоставку да нема трења, по закону о одржању енергије мора бити: односно генерално вредети: m ⋅ g ⋅ z + p ⋅ V + 1 2 ⋅ m ⋅ v 2 = константа {\displaystyle m\cdot g\cdot z+p\cdot V+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot m\cdot v^{2}=\,{\text{константа}}\,} Кондензација видљива на горњој површини крила ваздухоплова Аирбус А340 узрокована падом температуре која настаје због пада притискаа. То је Бернулијев закон струјања, који гласи: Збир притисне, потенцијалне и кинетичке енергије при стационарном струјању идеалне течности је константна величина. Ако се подели горњу једначину са V, добија се: m V ⋅ g ⋅ z + p + 1 2 ⋅ m V ⋅ v 2 = константа {\displaystyle {\frac {m}{V}}\ \cdot g\cdot z+p+{\tfrac {1}{2}}\ \cdot {\frac {m}{V}}\ \cdot v^{2}=\,{\text{константа}}\,} будући да за густину течности вреди: 1 2 ⋅ ρ ⋅ v 2 + ρ ⋅ g ⋅ z + p = константа {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\,\cdot \rho \,\cdot v^{2}\,+\,\rho \,\cdot g\,\cdot z\,+\,p\,=\,{\text{константа}}\,} што је Бернулијева једначина која се односи на јединицу масе идеалне течности. Сви чланови у овом изразу имају јединицу притиска. Величина ρ ∙ v2 / 2 зове се хидродинамички притисак, јер његова вредност зависи од брзине течности. Ако се подели горњи израз са ρ ∙ g добија се: p ρ ⋅ g + z + v 2 2 ⋅ g = константа {\displaystyle {\frac {p}{\rho \cdot g}}\ +z+{\frac {v^{2}}{2\cdot g}}\ =\,{\text{константа}}\,} Ово је облик Бернулијеве једначине који се односи на јединицу тежине идеалне течности. Њени чланови имају димензију дужине. Наиме p / ρ g = h и преставља манометарску висину, односно енергију јединице тежине течности. Наиме, енергија течности тежине G је: Ако је G = 1, онда је енергија p / ρ ∙ g. Члан z је геодетска висина и преставља потенцијалну енергију тежине течности. Наиме, течност тежине G има на висини z енергију G ∙ z. Ако је G = 1, онда је потенцијална енергија једнака z. Члан v2 / 2 ∙ g је висина брзине, те има такође димензију дужине, то јест бројно даје кинетичку енергију јединице тежине течности. Наиме, течност тежине G, то јест масе m = G / g и брзине v има кинетичку енергију G / g v2 / 2, а течности тежине G = 1 има кинетичку енергију v2 / 2 ∙ g. Према томе, Бернулијева једначина се може изразити и овако: При стационарном струјању идеалне течности је збир геодетске висине, манометарске висине и висине брзине у свакој тачки дуж струјања стална величина. Означимо ли се укупни притисак у течности која струји са po, може се написати и овако: Протиче ли течност кроз водоравну цев, онда је z = 0, па је: Из тога произлази да је збир хидростатичког и хидродинамичког притиска идеалне течности на свим местима водоравног цевовода константан. Из претходног израза произлази такође важан закључак који даје однос између притиска p и брзине v у сваком пресеку. Наиме, по закону континуитета произлази да је у већем пресеку неке цеви брзина мала, а из Бернулијевог закона струјања излази да се у том случају притисак p мора повећати како би укупан притисак остао исти. Из тога се види да је код струјања течности брзина у већем пресеку мала, а притисак велик, док је у малом пресеку брзина велика, а притисак мали. Снижење притиска паре или гасова код пролаза кроз уске отворе зове се пригушивање или пригушење. Бернулијев закон вриједи и за гасове. Код струјања гасова разликују се аеродинамички и аеростатички притисак. Основне и изведене мерне јединице које се користе код Бернулијеве једначинеУреди ρ = густина - ( k g / m 3 ) {\displaystyle (kg/m^{3})} S = пресек представља површину попречног пресека - ( m 2 ) {\displaystyle (m^{2})} p = статички притисак - (Pa) v = брзина - (m/s) m = маса течности - (kg) R = механички рад - (J) V = запремина масе течности - ( m 3 ) {\displaystyle (m^{3})} Бернулијева једначина користи СИ систем јединица. = геодетска висина односно висина тежишта попречног пресека у односу на неку водоравну раван у ( m ) {\displaystyle \ (m)} = пијезометарска или притисна висина односно висина пијезометарског притиска коју показује висина стуба течности у пијезометарској цеви у ( m ) {\displaystyle \ (m)} = брзинска висина у ( m ) {\displaystyle \ (m)} , а брзина v {\displaystyle \ v} представља брзину коју би тело имало када би било у слободном паду. Укупан збир енергија даје Бернулијеву једначину Уласком у ужи део цеви, пресека S 2 {\displaystyle S_{2}} и статичког притиска p 2 {\displaystyle p_{2}} течност добије већу брзину v 2 {\displaystyle v_{2}} . Маса течности m има у ширем делу цеви кинетичку енергију: а кад уђе у ужи део кинетичку енергију: Повећање кинетичке енергије последица је механичког рада R који је настао ради разлике притисака ( p 1 − p 2 {\displaystyle p_{1}-p_{2}} при кретању масе m течности из ширег дела цеви у ужи на путу ΔS: ) V , где је V запремина масе течности. Тај је рад једнак повећању кинетичке енергије: Дељењем горње једнакости са запремином, знајући да је густина ρ = m V {\displaystyle {\frac {m}{V}}} добија се Бернулијева једначина: = константа. Изрази ρ ⋅ v 1 2 2 {\displaystyle {\frac {\rho \cdot v_{1}^{2}}{2}}} приказују притисак који је настао услед струјања течности и зове се динамички притисак. Облик Бернулијеве једначине за идеалну течностУреди Основне претпоставке под којима вреди ова једначина су: Течност је идеална - нестишљива течност, линија енергије је константна дуж пресека Стационарно струјање представља хидродинамички притисак или укупну специфичну енергију у ( m ) {\displaystyle \ (m)} Извод Бернулиеве једначине преко закона одржања количине кретањаУреди Бернулијева једначина је први пут изведена 1738. године применом закона одржања количине кретања. Основне претпоставке под којима вреди овај извод су: фиктивна цев или прорачун за коначни елемент неке цеви, Стационарно струјање или поступно промењиво струјање. Извод Бернулиеве једначине преко Ојлеровог интегралаУреди Ојлерове диференцијалне једначине кретања течности - имплицитни облик - нема општег решења јер су присутне 4 непознате. Решење је могуће само ако дефинише претпоставка која ће елиминисати сувишну непознату. Основна претпоставка: постоји стационарно струјање математичке трансформације - (1E) се множи са dx, (2E) се множи са dy, (3E) се множи са dz и сабирају се добијене једначине. па се добија једначина: она се може деривисати при чему поприма овај облик ако постоји струјна цев у којој делује само гравитација у нормалном координатном систему. Може се поједноставити овако; И коначно Ојлеров интеграл који представља извод Бернулиеве једначине: Облик Бернулијеве једначине за реалну течностУреди је део специфичне енергије утрошен на свладавање хидродинамичких отпора струјању течности. Изражава се у ( m ) {\displaystyle \ (m)} Кориолисов коефицијентУреди Или коефицијент кинетичке енергије α 1 , 2 {\displaystyle \ \alpha _{1,2}} . Он показује однос стварне кинетичке енергије масе флуида који протиче попречним пресеком у јединици времена и кинетичке енергије одређене из услова да су брзине у свим тачкама пресека једнаке (средња брзина). Коефицијент кинетичке енергије је бездимензионална јединица. Коефицијент кинетичке енергије најчешће има следеће вредности: код струјања у цевима α = 1 , 0 {\displaystyle \alpha =1,0} код струјања у отвореним водотоковима α = 1 , 1 {\displaystyle \alpha =1,1} вредност α {\displaystyle \alpha } се може израчунати формулом: - уз узлов да је α ≥ 1 {\displaystyle \alpha \geq 1} Проток нестишљивих флуидаУреди Дејство сила на делић флуида, у струјном пољу. У случају већине течности, и гасова са малим маховим бројем, густина флуида се може сматрати константном (одатле ''нестишљивих"), без обзира на варијације у притиску. У овом случају Бернулијева једначина има облик: v 2 2 + g z + p ρ = const {\displaystyle {v^{2} \over 2}+gz+{p \over \rho }={\text{const}}} је Брзина протока у некој тачки тока, је гравитационо убрзање, је висина по z-оси(позитиван део z-осе је усмерен према горе, дакле супротно од смера деловања гравитације) је притисак, и је густина флуида у свим тачкама флуида. флуид мора бити нестишљив — упркос промењивом притиску, густина мора остати иста да би једначина важила; овај облик Бернулијеве једначине важи за случај када су вискозне силе занемарљиве. Ако се горња једначина помножи са густином добија се следећа једначина: Проток ваздуха у мерној вентури цеви. Кинетичка енергија је повећавана на рачун пада статичког притиска флуида, што приказује разлика висина воденог стуба у U цеви. 1 2 ρ v 2 + ρ g z + p = const {\displaystyle {\tfrac {1}{2}}\,\rho \,v^{2}\,+\,\rho \,g\,z\,+\,p\,=\,{\text{const}}\,} q + ρ g h = p 0 + ρ g z = const , {\displaystyle q\,+\,\rho \,g\,h\,=\,p_{0}\,+\,\rho \,g\,z\,=\,{\text{const}},} динамички притисак. У поједностављеном посматрању (поготово ако је флуид гас), притисак је услед тежине стуба флуида у посматраном малом делићу, занемарљиво је мали. На основу тога је реално усвојити: ρgz = 0. Тада Бернулијева једначина добија једноставнији облик: p + ρ v 2 2 = constant ⟼ p + q = const {\displaystyle \ p+{\frac {\rho \,\ v^{2}}{2}}=\,{\text{constant}}\,\quad \longmapsto \quad \ p+\ q=\,{\text{const}}\,} Збир статичког и динамичког притиска у свим тачкама струјне цеви је константан број. Ова једначина се још назива и једначином о одржању енергије.[1][5][3] Проток стишљивих флуидаУреди Горње једначине важе за нестишљиве флуиде, међутим могуће је, користећи фундаменталне физичке законе, доћи до једначина који су сличне њима али су примењиве и на стишљиве (бароторопне) флуиде. Постоји много облика Бернулијеве једначине и све су оне аналогне основној Бернулијевој једначини и ослањају се на фундаменталне законе попут Њутнових закона и првог закона термодинамике. Једна од најчешће коришћених једначина за стишљиве флуиде је:[1] v 2 2 + ∫ p 1 p d p ~ ρ ( p ~ ) + Ψ = const {\displaystyle {\frac {v^{2}}{2}}+\int _{p_{1}}^{p}{\frac {d{\tilde {p}}}{\rho ({\tilde {p}})}}\ +\Psi ={\text{const}}} p — притисак, ρ — густина течности, v — брзина протока и Ψ — гравитациони потенцијал. ^ а б в Бернулијева једначина, Приступљено 15. 12. 2010. г. ^ Бернули и Њутн, Приступљено 15. 12. 2010. г. ^ а б Бернулијев принцип Архивирано на сајту Wayback Machine (22. септембар 2010), Приступљено 15. 12. 2010. г.


ПАТРИЈАРХ ПОЗВАО НА ЈЕДИНСТВО У ОДБРАНИ КОСОВА И МЕТОХИЈЕ | Православна Митрополија црногорско-приморска (Званични сајт) ПАТРИЈАРХ ПОЗВАО НА ЈЕДИНСТВО У ОДБРАНИ КОСОВА И МЕТОХИЈЕ сеп 17, 2011 у 00:11 | Некатегоризовано КОСОВСКА МИТРОВИЦА, 16. септембра – Патријарх српски Иринеј апеловао је вечерас у Косовској Митровици на јединство српског народа у одбрани Косова и Метохије. Он је, након служења молебана за спас српског народа, уз саслужење архијереја, у храму Светог Димитрија у Косовској Митровици, истакао да се српски народ на Косову и Метохији нашао у великом искушењу и страдању. Он је рекао да је у целој Србији вечерас у 18 часова православни српски народ дошао у храмове да се помоли и затражи помоћ у време страдања. „Никада овако нисмо пострадали, нисмо били препушетни злу као последњих неколико десетина година”, нагласио је он у обраћању верницима у препуном храму. Патријарх је подсетио да су многи оставили своје домове и животе на Косову и Метохији, и да су им чак живима одузимани органи. „Свет то види, али се прави да не види”, констатовао је поглавар Српске православне цркве изразивши наду да то Бог види. „Доживели смо да нам се узима оно што нам је најсветије. Србија нема светију земљу од Косова и Метохије. Неопходно је да будемо јединствени, јер свака деоба води пропасти. Морамо бити јединствени у томе да повратимо веру хришћанску“, казао је он. Патријарх Иринеј је позвао вернике да остану на Косову и Метохији. „Ако страдате знате зашто. То није узалудно, то је свето мучеништво и одбрана свете земље”, закључио је поглавар Српске Православне Цркве. Извор: Танјуг, Политика/Српска Патријаршија


text: 24.3.2011: Протест ваљевског Образа - Page 2 - Друштво - Живе Речи Утехе Умјесто да будете поносни што се неко у Србији сјетио 24.3, ви осуђујете омладину. Нека вам то служи на част и нека вам Бог подари плату или казну за те изјаве. Иначе био је и протест у Нишу гдје је било око 500 људи... Слике следе Не осуђујем никога. Само питам, обзиром да пропагирају грб те Србије, да ли то значи и да пропагирају ту, и толику, Србију?? Смета ми све што је у супротности са основним принципима Православља, а протура се као Православље. Да су написали Опрости, али никад не заборави не бих имао никакав проблем са тим. Овако - као православни хришћанин не могу да ћутим... Та Србија је очувала много србских живота. Да није било те Србије у окупацији, данас вјероватно не би ни било Срба. Сви би завршили у Јасеновцу. И ово није тема о Недићу, Недићевој Србији, Националном Строју, нацизму или шта ја зна. Дакле ја сам овдје завршио са писањем. Поставићу још неке слике и клипове, то је то. Хвала на разумевању. Образ Бијељина Образ Бијељина.. ... sezione Svizzera? Мислим да сам био јасан. Више не одговарам на провокације. Хвала на разумевању. Митинг у Ваљеву 24 3 2011 decija posla greengrin Али дјеца увјек показују искреност и љубав. Дјеца никад нису лицемерна. ТО СУ НАША ДЈЕЦА, ДЈЕЦА СРБИЈЕ И БУДУЋНОСТ СРБИЈЕ (иначе то и Александра Јанковић каже, која сједи у скупштини Србије). klapklap Схватам да ово није велико дјело, али показује љубав омладине према Косову. Битна је порука. uf, pa nisam mislio bukvalno na decu kad sam prokomentarisao, a ovo vise i nisu deca jer vec prate modne trendove greengrin celavac u urbano maskirnim pantalonama- daj nemoj da se zamajavamo vise- to veze nema sa ljubavlju nego samo sa mrznjom, a ljubav zloupotrebljava za izgovor a vidim i na celu povorke je Маскиране панталоне и кратка коса симбол мржње и антихришћанство?Е лијепо су те научили ови на Б92... Ја немам маскиране панталоне, али имам кратку косу (на лету чак на двицу, кеца се шишам). Јел то значи да мрзим?Јој шта све нећу чути на овом форуму. govorio sam o modi i kliseima klapklap a inace neke tvoje izjave su prozete vise mrznjom neg ljubavlju, tako da uklapas se u profil greengrin Добро, Семберац, пусти сад Б92. Нисмо мали, знамо шта то симболише... Иначе, оно што мени боде очи на овом снимку је то што већина учесника носи школске ранчеве... greengrin


СРС организује протестну шетњу поводом ослобођења Харадинаја 29. новембар 2012. Хашки трибунал данас је ослободио осведоченог злочинца Рамуша Харадинаја чиме су амнестирани сви злочини почињени над Србима на Косову и Метохији. Претходно су ослобађањем Насера Орића, Готовине, Маркача амнестирани злочини над Србима у БиХ и Хрватској, изјавио је на конференцији за новинаре Немања Шаровић, заменик председника СРС. Тиме је Хашки трибунал још једном потврдио своју антисрпску природу и чињеницу да је Хашки суд, суд двоструких стандарда. За Србе важи једно правило, да су увек криви. За оне који су Србе убијали и протеривали важи друго правило, да никад нису криви. Нико од српских медија није пренео да је јуче жалбено веће Хашко 4000 1075; трибунала потврдило другу пресуду за непоштовање суда против Војислава Шешеља и осудило га правоснажно на 18 месеци затвора. У Харадинајевом поступку 19 потенцијалних сведока је ликвидирано, али оптужница за непоштовање суда против њега никада није подигнута. Ослобађајућу пресуду Харадинају су изрекле судије Хашког трибунала, али они су само пуки извршиоци прљавог посла. Наредбодавци су САД и водеће земље ЕУ, Велика Британија, Немачка, Француска. Поред њих, подједнаку одговорност за сваку пресуду Хашког трибунала сноси бивши и садашњи режим у Београду који уместо интересима српског народа служи српским непријатељима, истакао је Шаровић. Поводом срамне пресуде Хашког трибунала, Српска радикална странка организоваће протестну шетњу улицама града Београда и других градова у Србији. Почетак протеста у Београду биће у сутра 12 часова испред Председништва РС. СРС позива све грађане Србије који се не слажу са оваквом пресудом и који желе да спрече даља понижења српског народа да се прикључе протесту и покажу да, иако су јој на челу државе слуге запада, Србија није земља слугу. С*С организује проте?тну шетњу поводом о?лобођења Харадинаја – Саопштење 29.11.2012 – Срп?ка радикална ?транка Лепо смо вам говоили за кога гласате!


text: Благослов Пресвете Богородице у храму Светог Саве у Парми | Serbian Orthodox Diocese of Eastern America Благодат Божја је увијек присутна у нашим црквама, храмовима, манастирима јер како рекоше наши Свети Оци "Црква је Небо на земљи". Свети Јован Кронштатски је рекао "У цркви сам заиста као на земаљском небу. Осјећам да сам у очигледном присуству Божјем, Његове Мајке, небеских сила и свих Светих." Данас, на Томину Недељу, ту благодат и љубав Божју смо осјетили још јаче. Наш Свети Храм, свештенство, парохијани и сви присутни вјерници благословени су посјетом Чудотворне Иконе Пресвете Богородице "Курско-Коренаја".Божјим промислом, уз благослов Његовог Преосвештенства владике источно-америчког господина Иринеја и оца Илије Марзева, старјешине руског Саборног Храма Светог Сергија, ова Чудотворна Икона, једна од најстаријих икона Руске Православне Цркве, донијета је у наш храм гдје је био окупљен многобројни вјерни народ. Радост због овог благослова и ове посјете сијала је на лицима свих присутних. Свештеници Илија Марзев и Ведран Грабић и јеромонах Максим Илић су уз оца Драгослава Косића, пароха овог храма служили Акатист Пресветој Богородици. Отац Илија се обратио вјерницима помињући нека од чудеса ове Свете Иконе преко које Пресвета Богородица пружа Своју благодат. Испричао нам је како је ова Чудотворна Икона у дјетињству исцијелила Светог Серафима Саровског, једног од највећих руских православних подвижника, прозорљиваца и чудотвораца. Од тринаестог вијека до данашњих дана, многа чудеса су се десила пред овом Светињом. Након цјеливања Чудотворне Иконе Пресвете Богородице, људи су пуног срца одлазили својим кућама, носећи у рукама Њену репродукцију коју су добили на дар. Послије посјете нашем храму, отац Илија је Чудотворном Иконом обрадовао све присутне у Манастиру Марчи. Слава Богу и Пресветој Богородици!


text: Због чега су женске руке зими хладније од мушких? 16/02/2018 | 16:42 | Аутор: РТРС Научници тврде да су женске руке, у ово доба године, хладније од мушких. Због тога би жене и дјеца требало да, током зиме, чешће држе руке у џеповима или да носе рукавице будући да имају мање мишићне масе која генерише топлоту и одржава тјелесну температуру. Научници са Универзитета у Кембриџу тестирали су добровољце држећи њихове дланове три минута у леденој води. Руке оних који су имали више мишића угријале су се знатно брже, показали су снимци термалне камере. Ово откриће изненадило је стручњаке, пошто се претпостављало да је маст важнија код загријавања хладних руку. Научници су сматрали да се масне ћелије понашају као изолатор, али су мишићи ти који имају кључну улогу у одржавању топлоте тијела. Главна ауторка студије, коју је радио тим биолошких антрополога, Стефани Пејн каже да је "свијест о ефектима тјелесне композиције" на то колико су нам хладне руке од пресудног значаја. Ова студија, објављена је у часопису American Journal of Physical Anthropology, прва је која је успјела да наведе 114 добровољаца, старих између 18 и 50 година, да потопе своје руке у ледену воду. - Руке имају велику површину у односу на запремину, што представља изазов када је одржавање топлотне равнотеже у хладним условима. Тијело је невјероватан динамичан систем који корисити мишиће да генерише и одржава тјелесну топлоту, укључујући и руке - закључује Пејнова.


Руски археолози на Криму пронашли реткост: гроб сарматског новорођенчета - Russia Beyond Србија Руски археолози на Криму пронашли реткост: гроб сарматског новорођенчета Процењено је да налаз потиче из I-II века нове ере. Археолози из Института за археологију Крима Руске академије наука уз помоћ волонтера фонда „Археологија” пронашли су у гробници античке некрополе Киз-Аул код Керча гроб новорођенчета из I-II века наше ере са чинијом за мирисе и тацном са остацима животињских костију, саопштио је директор за развој фонда Олег Марков, преноси ТАСС. „У некрополи Киз-Аул откривен је редак и необичан гроб. Пронађен је двоструки гроб, вероватно, мушкарца и жене, а можда и мајке са дететом. Тешко је утврдити тачно, јер се у древна времена надгробна плоча померила и пригњечила лобање. А испод овог гроба пронађен је гроб са новорођенчетом и елементима словенског погребног обреда”, саопштио је Марков. Према његовим речима, у гробници са новорођенчетом пронађен је балзамаријум (посуда за мирисе) и тацна са остацима животињских костију. У двоструком гробу пронађена је посуда са ручком у облику дивље свиње, где се вероватно налазило вино или млеко. Према његовим речима, пронађени гробови омогућавају да се закључи да они припадају сарматској култури и да потичу из I-II века нове ере. „У гробовима постоје елементи словенског погребног обреда тризне. То нису грчки гробови, јер стари Грци често у гробове нису ништа стављали. То потврђује теорију о томе да су ови људи живели у Босфорском краљевству и говорили грчки, али да су сачували своју сарматску културу”, објашњава Марков. Према његовим речима, експедиција ће трајати до 25. августа 2019. године. Сад су у току конзерваторски радови. Он је истакао да ће се 2020. године ископавања наставити, а планирана су и ископавања у две тврђаве код Керча. Некрополу Киз-Аул, где се врше ископавања, археолози иначе називају „вишеспратним гробљем”, кажу у фонду. Први гробови појавили су се на том месту још у античко доба. То су биле монументалне гробнице и гробови у облику камених сандука. Други „спрат” чине гробови из Средњег века. Ту су у то доба своје умрле сахрањивали представници такозване салтово-мајацке културе, које научници повезују са становницима Хазарског каганата. Прочитајте такође! Археолози на Криму пред великом загонетком: Људи живи закопани у хазарској гробници?!


source: fineweb

text: Кандидаткиња за предсједницу САД из Демократске партије Хилари Клинтон на посљедњој предизборној дебати можда је открила тајне информације о нуклеарним могућностима земље, преноси телевизија „Фокс њуз“. Говорећи у директном програму, Хилари Клинтон је изјавила да се републиканцу Доналду Трампу не може повјерити контрола над нуклеарним оружјем САД и да се не би нашло 10 људи одговорних за наоружање који би му повјерили „нуклеарно дугме“. Осим тога, бивша државна секретарка је рекла да је од тренутка давања наређења о коришћењу нуклеарног оружја до фактичног лансирања потребно четири минута. – На крају крајева, питање нуклеарног оружја лежи у чињеници да када предсједник изда наређење оно мора бити реализовано. Прође око четири минута од тренутка давања наређења до кад одговорни људи за нуклеарно оружје то изведу – рекла је Клинтонова. Услиједила је реакција „Фокса“. – Није битно да ли је тачна цифра од четири минута, све што се односи на могућности САД за извођење одбрамбеног удара обично је тајна информација. Она има склоности ка томе да користи своју ранију позицију бивше државне секретарке како би створила утисак да је упозната, да има одговоре, уместо да заштити информације – изјавио је телевизији „Фокс њуз“ бивши сарадник америчке команде у Африци Дон Магвајар, преноси „Спутњик“. Изјава Клинтонове о периоду од четири минута између наређења и лансирања нуклеарног оружја се може оцијенити као нарушавање тајности операције, рекли су експерти за безбједности за америчку телевизију. Представник предизборног штаба Клинтонове је одбацио оптужбе да је кандидаткиња демократа открила тајне информације. Он је представио телевизији неколико медијских чланака и научних радова у којима се детаљно описује процедура нуклеарног реаговања САД.


source: wikipedia

text: 8. новембар (8.11.) је 312. дан године по грегоријанском календару (313. у преступној години). До краја године има још 53 дана. Догађаји 960 — Битка код Андрасоса: Византијци под командом Лава Фоке Млађег победили су Хамданида емира Алепа, Сејф ал-Давлу. 1519 — Шпански освајач Ернан Кортес стигао је у Мексико, где су га Астеци и њихов владар Монтезума II, верујући да је он реинкарнација астечког божанства Кецалкоатл, примили у Теночтитлану с највећим почастима. 1520 — По наредби данског краља Кристијана II извршен је покољ више од 80 шведских свештеника и племића. „Стокхолмско крвопролиће“ подстакло је устанак којим је, под вођством Густава Васе 1521. Шведска ослобођена данске власти. 1576 — Осамдесетогодишњи рат: Хентски мир: Сталешке скупштине Низоземља се састају и удружују како би се супротставиле шпанској окупацији. 1602 — Библиотека Бодлеана на Универзитету у Оксфорду отворена је за јавност. 1620 — Одиграла се битка код Беле планине, прва битка у Тридесетогодишњем рату, у близини Прага. 1793 — Први пут је за јавност отворен Лувр, дворац француских краљева од 1204, који је одлуком револуционарне владе 1791. претворен у музеј. 1805 — Смедеревски диздар Мухарем Гуша Бошњак предао је кључеве града вођи Првог српског устанка Карађорђу. Тим чином Смедерево се уврстило међу прве српске вароши које је Карађорђе ослободио од Турака. 1858 — После победе над турском војском на Грахову, Црна Гора је добила међународно утврђене границе према Османском царству, за које су гарантовале велике силе - Русија, Аустрија, Француска и Пруска. 1889 — Монтана је постала 41. држава САД. 1895 — Немачки физичар Вилхелм Конрад Рендген открио је икс-зраке који су по њему названи Рендгенови зраци. За тај изум добио је 1901. Нобелову награду за физику. 1901 — Нереди због јеванђеља: крвави сукоби се одвијају у Атини после превода јеванђеља на демотски Грчки. 1917 — Совјет народних комесара успостављен је као нова влада Русије с Лењином на челу. Лав Троцки постао је комесар за иностране послове, а Стаљин комесар за народности. 1923 — Спречен је покушај Адолфа Хитлера у Минхену да с генералом Ерихом Лудендорфом изведе Пивнички пуч. Вођа нациста ухапшен је четири дана касније и осуђен на пет година затвора, али је крајем 1924. амнестиран. Током боравка у затвору написао је књигу „Мајн кампф“ (Моја борба), која је касније постала библија нацизма. 1933 — Велика криза: Нови уговор: амерички председник Френклин Делано Рузвелт основао је Управу за цивилне радове, организацију која је дизајнирана да створи послове за више од 4 милиона незапослених. 1936 — Шпански грађански рат: Франкове трупе не успевају да заузму Мадрид, али започињу трогодишњу опсаду Мадрида. 1937 — Нацисти су у Минхену приказали изложбу "Der ewige Jude" ("Вечни Јевреј"). 1939 — Инцидент Венло: Два британска агента Secret Intelligence Service (SIS)-а су заробили Немци. 1939 — У Минхену обележавајући 16. годишњицу Пивничког пуча, Адолф Хитлер је уско избегао покушај атентата од стране немачког радника Георга Елсера. 1940 — Грчко-италијански рат: Италијанска инвазија на Грчку није успела, јер бројне грчке јединице одбацују Италијане у бици код Елеа-Каламаса. 1941 — Основана је Албанска комунистичка партија. 1942 — Други светски рат: Француски покрет отпора изводи ударе у Алжиру, у којима 400 цивилних француских патриота неутралише XIX корпус војске Вишијевског режима а након 15 сати борби и хапси неколико вишијевских генерала, омогућавајући непосредан успех Операције Бакља у Алжиру. 1942 — Савезничке снаге под командом генерала Двајта Ајзенхауера почеле су искрцавање у северној Африци у Другом светском рату. Борбе против немачко-италијанских трупа завршене су 13. маја 1943. победом Савезника. 1944 — У Народноослободилачкој борби ослобођени су Штип, Неготино и Струга. 1950 — Корејски рат: Командир у Америчком ратном ваздухопловству Расел Ј. Браун, док је пилотирао на F-80 (Lockheed P-80 Shooting Star), пуцао је на два севернокорејска МиГ-15 као први оперативни реактивни ловац Америчких ваздухопловних снага. 1957 — Pan Am Flight 7 је нестао у лету између Сан Франциска и Хонолулуа. Олупина и тела страдалих пронађени су недељу дана касније. 1957 — Операција Грабље X, Рунда Ц1: Велика Британија спроводи свој први успешни тест хидрогенске бомбе над Киритимати у Пацифику. 1960 — Џон Кенеди је победио Ричарда Никсона на председничким изборима и тако постао најмлађи човек који је икада изабран на ту функцију. 1960 — Створена је Британска територија Индијског океана, која се састоји од острва Архипелага Чагос, Алдабра, Фаркуар (острва) и Дерош (острва) . 1965 — Законом о убиству (укидање смртне казне) из 1965. године додељена је Краљевска сагласност, за формално укидање смртне казне у Уједињеном Краљевству, изузев у случајевима велике издаје, "пиратерије насиљем" (пиратерија са намером да убије или изазове тешка телесна повреда ), паљевина у краљевским двориштима и шпијунажа, као и друга кривична дела према војном праву. Одређено је да би се смртна казна укинула у свим случајевима 1998. године. 1965 — Вијетнамски рат: Битка између аустралијских снага и Виет Конга у бици Ганг Тои. 1966 — Бивши државни правобранилац у Масачусетсу Едвард Брок постаје први Афро-Американац изабран у сенат Сједињених Држава од реконструкције. 1966 — Председник САД Линдон Џонсон потписује закон о изузећу из протокола, дозвољавајући Националној фудбалској лиги да се споји са Америчком фудбалском лигом. 1966 — Бечка конвенција о друмском саобраћају потписана је како би се олакшао међународни саобраћајни промет и повећала безбедност на путу стандардизацијом јединствених саобраћајних правила међу потписницима. 1971 — Објављен је четврти по реду албум Led Zeppelin IV британске групе Лед зепелин, на ком се налазила и њихова најпознатија песма "-{Stairway to Heaven}-". 1977 — Грчки археолог Манолис Андроникос открио је гробницу Филипа II Македонског у Кутлешу (Вергина). 1989 — Даглас Вајлдер изабран је за гувернера Вирџиније, као први црнац у историји САД који је постао гувернер једне америчке државе. Истог дана Дејвид Динкинс изабран је за првог црног градоначелника Њујорка. 1992 — Здруженим нападом јединица Војске Хрватске, ХВО-а и Армије БиХ на Невесиње почела једна од најжешћих битака Рата у БиХ, позната као Митровданска офанзива. 1995 — Република Македонија званично је постала 38-а чланица Савета Европе. 1998 — Суд у Бангладешу осудио је на смрт 15 бивших официра, оптужених за убиство бангладешког председника шеика Муџибура Рахмана у војном удару у августу 1975. 2001 — Припадници Јединице за специјалне операције Србије ("црвене беретке") почели су протест у центру за обуку у Кула. Четири дана касније они су транспортерима блокирали цео центар и део ауто-пута у Београду. Протест је завршен 17. новембра након преговора с владом Србије. 2001 — Француски горњи дом парламента, Сенат, усвојио је закон којим се Корзици дозвољава ограничена аутономија, из којег су претходно избачени многи кључни чланови. 2002 — Савет безбедности УН на јавној седници једногласно је усвојио Резолуцију 1441 о разоружању Ирака. 2006 — Проглашен модерни Устав Републике Србије који дефинише Космет као саставни део Србије. Рођења 1656 — Едмунд Халеј, енглески астроном и геофизичар, који је први одредио путању једне комете и предвидео њено периодично појављивање (Халејева комета). (прем. 1742) 1847 — Брем Стокер, ирски књижевник. (прем. 1912) 1848 — Готлоб Фреге, немачки математичар и физичар. (прем. 1925) 1854 — Јоханес Ридберг, шведски физичар. (прем. 1919) 1868 — Феликс Хаусдорф, немачки математичар. (прем. 1942) 1878 — Димитар Влахов, македонски револуционар, политичар и публициста. (прем. 1953) 1888 — Сима Марковић, српски професор математике, члан Централног комитета КПЈ и Извршног комитета Коминтерне. (прем. 1939) 1900 — Михаило Вукдраговић, српски композитор, диригент, музички педагог и критичар, професор и ректор Музичке академије у Београду, члан САНУ. (прем. 1986) 1906 — Михаило Апостолски, македонски академик и народни херој Југославије. (прем. 1987) 1922 — Кристијан Бернард, јужноафрички хирург. 1967. извршио прву трансплантацију срца. (прем. 2001) 1923 — Џек Килби, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (2000). (прем. 2005) 1928 — Александар Бакочевић, председник Скупштине Републике Србије и Скупштине града Београда. (прем. 2007) 1935 — Ален Делон, француски глумац. 1937 — Драгослав Шекуларац, српски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2019) 1938 — Миња Субота, српски композитор, музичар, забављач, ТВ водитељ и фотограф. (прем. 2021) 1943 — Мартин Питерс, енглески фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2019) 1946 — Гус Хидинк, холандски фудбалер и фудбалски тренер. 1946 — Станислав Караси, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1952 — Алфри Вудард, америчка глумица, продуценткиња и активисткиња. 1954 — Казуо Ишигуро, енглески књижевник и сценариста. 1960 — Драган Канатларовски, македонски фудбалер и фудбалски тренер. 1960 — Олег Мењшиков, руски глумац. 1966 — Гордон Ремзи, шкотски кувар. 1967 — Кортни Торн Смит, америчка глумица. 1968 — Паркер Поузи, америчка глумица и музичарка. 1972 — Маја Маријана, српска певачица. 1972 — Гречен Мол, америчка глумица и модел. 1975 — Тара Рид, америчка глумица. 1978 — Ивана Селаков, српска певачица. 1978 — Тибор Церна, југословенски војник. (прем. 1999) 1980 — Ана Видовић, хрватска гитаристкиња. 1981 — Џо Кол, енглески фудбалер. 1982 — Марија Дакић, српска глумица. 1983 — Бланка Влашић, хрватска атлетичарка. 1983 — Синан Гулер, турски кошаркаш. 1983 — Павел Погребњак, руски фудбалер. 1991 — Никола Калинић, српски кошаркаш. 1994 — Јован Новак, српски кошаркаш. Смрти 1674 — Џон Милтон, енглески писац, по многима највећи енглески песник уз Шекспира. (рођ. 1608) 1847 — Јоаким Вујић, српски књижевник и позоришни писац. (рођ. 1772) 1887 — Док Холидеј, амерички коцкар и револвераш.(рођ. 1851) 1917 — Милутин Бојић, српски писац, аутор поеме „Плава гробница“.(рођ. 1892) 1935 — Милета Јакшић, православни свештеник и српски песник. (рођ. 1863) 1953 — Иван Алексејевич Буњин, руски књижевник. (рођ. 1870) 1982 — Пашко Ромац је био учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СФР Југославије, СР Србије и САП Војводине и народни херој Југославије.(рођ. 1913) 1986 — Вјачеслав Молотов, шеф совјетске дипломатије. (рођ. 1890) 1999 — Леон Штукељ, словеначки и југословенски гимнастичар. (рођ. 1898) 2001 — Радмила Савићевић, српска глумица. (рођ. 1926) 2006 — Базил Поледорис, амерички композитор грчког порекла (рођ. 1945) 2009 — Виталиј Гинзбург, руски физичар, добитник Нобелове награде за физику. (рођ. 1916) Празници и дани сећања Српска православна црква данас слави - Митровдан Свети великомученик Димитрије


Рељефно 65% територије општине Петрово чини брдско – планинско подручје, а осталих 35% територије је равничарско. Просјечна надморска висина је 534м. Над Озреном доминирају два виса, Велика Острвица 918м (уједно и највиши врх на Озрену) и Краљица са 883м.


Неуспешан састанак Ердогана и Трампа - Турска више није главни савезник САД на Блиском Истоку | Савремени свет Почетна страна > Рубрике > Савремени свет > Неуспешан састанак Ердогана и Трампа - Турска више није главни савезник САД на Блиском Истоку Од самог почетка, турски медији су са повећаном пажњом пратили сусрет и разговор америчког председника Доналда Трампа и његовог турског колеге Реџепа Тајипа Ердогана. Посебно телевизијски канали – држали су гледаоце у стању напетости, директно су преносили сваки корак Ердогана, његов лет са супругом из Кине за САД, протоколарни дочек америчке стране. Многобројни експерти су иступали са прогнозама у погледу отварања „нове ере у односима две стране“. Према нашим испитивањима, процене су варирале у међупростору две крајње позиције. Неки су називали разговоре „историјским“. Навођено је, да је председник Турске први пут примљен у Белу Кућу за последње четири године. Уз позивање на историјски досије узајамних односа две земље, коментатори су уверавали гледаоце и слушаоце да САД „никада неће изневерити интересе Турске, свог верног савезника из НАТО-а, на Блиском истоку, пошто земља заузима изузетно важан стратегијски положај у региону“. Мада су водитељи обилно цитирали одломке из писма групе чланова Конгреса из Демократске и Републиканске партије Трампу, у којем се указивало, да „Ердоган спроводи унутар земље политику кршења људских права и одступа од принципа демократије и демократских вредности“, турски експерти су наставили да убеђују да ће на све то „Трамп да зажмури“. Други су оцењивали односе између Анкаре и Вашингтона као „критичне“ а резултате разговора су посматрали кроз пројекцију даљег развоја догађаја, како у самој Турској, тако и у региону. Ствар је у томе, што је Ердоган оштро критиковао блискоисточну политику Обаме, оптужујући га за подршку сиријским Курдима, јачање улоге Ирана, и чак за појављивање у Сирији руских војних снага. Председник Турске је самопоуздано изјављивао, да ће он већ успети да се око свега договори са новом америчком администрацијом, и почети са Вашингтоном заједничка дејства у Сирији и Ираку. Али, уочи 9. маја, Бела кућа је известила о испорукама оружја курдским Одредима народне самоодбране, који улазе у састав Демократских снага Сирије. Уочи посете, Ердоган је изразио наду да ће САД променити своју одлуку – „хоћу да мислим да је информација коју смо добили гласина. Наглашавам то са опрезношћу. Управо тако хоћу да то видим, и мислим да ће моја посета постати преломни моменат по том питању“. Ипак, Американци сматрају да су курдски борбени одреди најбоље јединице и кључни савезници у борби против Исламске државе, ма колико Анкара говорила да су то „терористи“, оружано крило или ћелије у Турској забрањене курдске „терористичке организације“ – Радничке партије Курдистана. Турска је почела да упућује отворене претње Вашингтону, припретила да ће да затвори ваздушни простор земље за авијацију САД и базу ваздушних снага САД у Инџирлику. Како не би изгледало да Анкара говори у празно, 15. маја турске власти су ускратиле групи посланика Бундестага посету немачким војницима који су смештени на тој ваздухопловној бази, после чега је министарство одбране Немачке обећало да ће да размотри питање пресељења својих војника из Турске у Јордан. Некима се учинило, да се Ердоган одлучио да заметне отворену борбу са самим Трампом, када је дао изјаву о спремности да се „изађе из коалиције против Исламске државе коју предводе САД“ и створи ,,властита“ коалиција са арапским земљама. Али, обавештени турски извори тврдили су да је заправо у питању били припрема погодбе – склапању споразума по којем би Турска уступила Раку Американцима и њиховим сиријским курдским савезницима, у замену за сагласност Вашингтона за инвазију турских војника у ирачки округ Синџар – тврђаву Радничке партије Курдистана. Какав је биланс? Разговори Трампа и Ердогана продужили су се свега 20 минута. Затим су изашли пред медије, иступили са изјавама и удаљили се. Изгледа да су упркос узајамним декларацијама о намерама да се поправе економски односи и да се сарађује у борби са терористима, кључне несугласице између Анкаре и Вашингтона остале. Ево шта је управо рекао председник САД – ,,данас се суочавамо са новим непријатељем, и треба да се боримо против њега заједно. Суочили смо се са многим терористичким нападима у последње време, стојимо заједно, и нудимо нашу подршку народу Турске. Подржавамо Турску која предњачи у борби са тероризмом, која се бори са таквим терористичким организацијама као што су Исламска држава и Радничка партија Курдистана“ (превод текста Тарасова, а не изворне верзије Трамповог обраћања – прим. преводиоца). Ердоган је рекао - ,,узимање у обзир (интереса) YPG и PYD (курдских организација у Сирији, прим. С. Тарасов) у региону, Турска никад неће прихватити. То противречи глобалном споразуму, који смо постигли. Ми не треба да дозволимо тим групама да манипулишу етничком и религиозном структуром у региону, користећи тероризам (борбу са тероризмом – прим. С. Тарасов) као изговор или оправдање“. Прво, несугласице између Турске и САД у погледу грађења политике у Сирији, као и у целом региону, стичу трајан карактер. Друго, Турска већ није више главни партнер САД у региону, без обзира на чланство у НАТО-у. Треће, резултати разговора Ердогана са Трампом у Вашингтону, могу да имају, пре свега, негативне последице за унутарполитичку ситуацију у самој Турској. Речју, блискоисточна геопополитичка мистерија наставља да се развија. Чека нас доста важних догађаја. Ердогана, такође.


text: 1888 је била преступна година. Догађаји Јануар Фебруар Март Април 3. април — У лондонској четврти Вајтчепел догодило се прво у низу једанест бруталних убистава жена која се приписују Џеку Трбосеку. Мај Јун Јул Август Септембар Новембар 6. новембар — На председничким изборима у САД, кандидат Републиканске странке, Бенџамин Харисон, победио је актуелног демократског председника Гровера Кливленда. Децембар 21. децембар — Велика народна скупштина Србије изгласала је Радикалски устав. Рођења Фебруар 2. фебруар — Адолф Елијер, француски бициклиста. (†1910) Март 19. март — Леон Сјер, белгијски бициклиста. (†1969). Април 1. април — Жан Алавоан, француски бициклиста. (†1943). Јун 17. јун — Хајнц Гудеријан, немачки генерал који се сматра једним од твораца тактике блицкрига. († 1954) Јул 14. јул — Одил Дефраје, белгијски бициклиста. (†1965). 23. јул — Рејмонд Чандлер, амерички књижевник Август 13. август — Џон Берд, шкотски инжењер. (†1946). Септембар 12. септембар — Морис Шевалије, француски певач и глумац. (*1972). Новембар 5. новембар — Карло Оријани, италијански бициклиста. (†1917) 7. новембар — Чандрасекара Раман, индијски физичар. (†1970). Децембар 16. децембар — Александар I Карађорђевић, краљ Краљевине Југославије. (*1934). Смрти Март 8. март — Јосиф Панчић, српски биолог, лекар, први председник Српске краљевске академије. (* 1888) Август 26. новембар — Герман Анђелић, српски патријарх. (* 1822) Дани сећања 1880-е 81888


Лезите на леђа позиционирајте посао - Сек Поситионс Лежај леђа Леђни положај је вероватно најнапреднији сви положаји за пушење у Бад Гирлс Библе за давање главе. Не препоручујем га почетницима, тако да ако желите да решите своје вештине пухања, обавезно погледајте детаљни, илустровани Водич за Блов Јоб где ћете научити преко 50 различитих савета и техника за пухање да бисте задовољили свог мушкарца. Како извести положај задњег дела ударца Када изводите Лежање са својим типом, прилично је тешко контролисати колико дубоко га узимате. Да бисте се лакше опустили када га водите дубоко, топло препоручујем да прочитате мој чланак о томе како дубоко у грлу без гушења, посебно овај одељак водича за дубоко грло где ћете научити како да контролишете свој рефлекс. Да бисте ушли у положај Леђа леђа, морате лећи на кревет на леђима. Морате се позиционирати тако да вам цело тело буде на кревету, али глава треба да виси преко бочне стране кревета, тако да га можете лако нагнути уназад и узети мушкарца у уста. Велика предност овог положаја је у томе што ће вам уста и грло бити у поравнавању што ће олакшати дубоко грло без гажења у поређењу са положајима попут Јастук за бутине и Докторе испушите положаје у којима вам уста и грло нису у поравнавању. Ваш мушкарац би требао да стоји на поду поред ваше главе, али он ће можда морати да се мало сагне доле у зависности од тога колико вам је висок кревет. Требао би почети тако да се лагано нагне напријед, а да притом остане усправан да бисте могли да му унесете пенис у уста. Додатни савети на леђима Споро на почетку - Кључно је да вас мушкарац у почетку полако узима. Имати главу наопако може бити врло дезоријентирајуће када га први пут испробате, што га чини тешким за сконцентрисавање на пухање. Останите у контроли - Покушајте да ставите руке на ноге / струк мушкарца како бисте лакше контролисали колико дубоко и колико брзо га увлачите у уста. Наравно, ако вам се свиђа што он има контролу, не брините због тога. Све о вашим брадавицама - Ако уживате у стимулацији брадавица од свог мушкарца, он је у савршеном положају да то уради. Ове технике стимулације брадавица упоредо са ови додатни савети помоћи ће да повећате своје задовољство док му дајете усмену. Кликните овде да бисте се вратили на одељак са позицијама главних радних места .


text: Богојављењe у Катедралом храму Свете Тројице у Бранзвику У недељу, 19. јануара, празник Богојављења свечано je прослављен у катедралном храму Свете Тројице у Бранзвику. У препуном храму верног народа који се окупио на овај велики празник, светом архијерејском Литургијом началствовао је Његово Преосвештенство Епископ Митрополије аустралијско-новозеландске Српске Православне Цркве г. Иринеј. Саслуживали су пароси овог светог храма протојереји-ставрофори Мирослав Хаџи-Поповић и Петар Дамјановић и архиђакон Силуан (Мракић), којима су прислуживали чтеци Григорије Павић и Илија Пераћ уз присуство протојереја Драгољуба Пантелића и појање црквеног хора "Стеван Сремац" на челу са диригентом гђом Нином. Поздрављајући присутни народ са најрадоснијим поздравом празника "Христос се крсти, Бог се јави" и отпоздравом верника "Ваистину се јави", владика Иринеј започео је своју надахнуту беседу о значају празника Богојављења за људски род и нагласио да се кроз сусрет чистоте и чистоће, са дејством Христовим силаском у струјама Јордана, на данашњи дан долази до кулминације Богојављења а то јесте када се Бог у Тројици јавио да би смо ми знали тачно ко је Бог кога ми славимо; а претходно син Божији који је оваплоћењем примио људско тело, да би нас ослободио од оптерећења наших телеса, односно греха, и поново нас увео у живот вечни. Затим је повезано са Јеванђељем празника указао на силазак Духа Светог који се јавио у виду голуба, слетео на Христову главу и лебдео над Њим, а затим и глас самога Бога Оца творца свега што се види и онога што се не може видети голим оком када се чуо Његов глас који је у том моменту говорио, Овај је син мој љубљени, који је по мојој вољи – чујте га, слушајте Њега, слушајте сваку Његову реч, сваку Његову заповест, живите по Његовим заповестима и придобићете за себе живот вечни. Бог тада открива себе и јавља нам се да би смо ми могли открити пред собом сами себе, ко смо ми, шта смо ми, зашто нас је Бог створио. Сваком човеку на овом свету дата је прилика да открије не самога себе него и Бога који живи у његовом срцу, рекао је Преосвећени Владика. Када то сазнамо тек онда ћемо постати свесни и сазнати праву истину зашто нас је Бог створио. Бог је сишао на овај свет да би спасао све нас и преко сина свога љубљеног Исуса Христа, који је примио страдања по телу да би могао да нам откирје пут ка вечном животу, да нас сапере у водама реке Јордана од наших сопствених грехова и сагрешења преко крштења. Христос се крстио не ради себе, него се крстио због нас и ради нас да би нам показао почетак тог пута ка небеском царству. Владика је даље наставио како све почиње са крштењем јер са крштењем улазимо у живот наше Цркве, улазимо у сам живот Исуса Христа и постајемо удови Његовог тела, постајемо освећени сасуди који носе благодат Божију у себи и са собом кроз овај свет до вечног живота. Тога ради Христос је примио крштење и од тада она вода у Јордану није више никада била иста вода. Тако се и на овај велики празник освећује вода која ће постати чиста и пречиста вода као што је Бог створио, вода која се не квари и која у себи носи моћ Духа светога. Благодат Божја ући ће у наше домове преко ове свете воде. На крају свете Божанске Литургије приступило се освећењу воде. Пошто је храм и вернике благослвио светом освећеном водом после поделе нафоре верни народ приступио је захватању свете воде коју су сви присутни понели својим домовима на здравље и спасење својих душа и тела а и домова. Свечаност дана настављена је крштењем мале Адријане Здравковић коју су родитељи Марко и Хана решили да крсте баш на овај велики празник Богојављења а кумови Мирко и Линда Килибарда својим заветом пред Господом постали њени штићеници. Извор: Митрополија аустралијско-новозеландска


Kовид болница у Kрушевцу најкасније до 15. децембра - | - Извор: printscreen Председник Србије Александар Вучић најавио је вечерас да ће нова ковид болница у Kрушевцу бити завршена до 15. децембра. Извор: ТВ Пинк Вучић је током обиласка радова и разговора са радницима, вечерас, у трећој смени, рекао да се они веома труде да што пре заврше ту болницу, како би могла да прими прве пацијенте. Kазао је да ће болница имати 150 кревета интензивне неге и 350 за полуинтензивну негу. Запитао је раднике да ли ће све бити готово најкасније до Светог Николе и добио од њих потврдан одговор. Председник је рекао да ће се ту лечити не само оболели од ковида из Kрушевца, већ и из Трстеника и других градова у том делу Србије. "Хвала вам на љубави према земљи и жељи да помогнете", поручио је Вучић. Рекао је да за нову ковид болницу у Батајници има доста пријављених добровољаца, здрваствених радника, и изразио уверење да ће исто тако бити пуно њих који ће желети да помогну и у новој ковид болници у Kрушевцу. "Они који се боре су увек ту, а они који неће се увек склоне", прокоментарисао је Вучић. Следи нам најтежа седмица Председник Србије Александар Вучић изјавио је вечерас да следи једна од најтежих седмица по питању корона вируса. “Данашњи бројеви су лошији него прошле недеље, оно што сам видео у првим сатима. Сигурно следи једна од најтежих седмица, али борићемо се и верујем да ћемо се изборити заједно”, рекао је Вучић новинарима у Kрушевцу. Будући да је за сутра најављена седница Kризног штаба, Вучић је рекао да ће надлежни послушати и прихватити све одлуке и препоруке Штаба, али их је замолио за разумевање, јер, каже, држава мора да плати и болнице, и плате и пензије, које жели да повећава. “Да имамо у виду да ако све затворимо, не знам од чега ћемо моћи све да платимо. Нисмо имали проблеме, нећемо их ни имати, молим их да то имају у виду, али ћемо ми све њихове одлуке спроводити у дело”, рекао је Вучић. Односи међу комшијама много више од конвенције Односи међу комшијама су много више од конвенција, каже председник Александар Вучић образлажући зашто је иницирао повлачење одлуке о протеривању амбасадора Црне Горе у Србији, и одговор на протеривање српског амбасадора из Подгорице. Влада Србије донела је исправну одлуку, та одлука ће сигурно допринети бољим односима, рекао је Вучић новинарима у Kрушевцу. “Дуго сам размишљао о томе и замолио Ану Брнабић и Николу Селаковића, који је поступио као министар суверене државе, по правилима Бечке конвенције, да повуку одлуку. Сматрам да су живот и односи између комшија и пријатеља много више од конвенције”, објаснио је Вучић вечерашњу одлуку српских власти. Сматра да можемо да покажемо своју снагу, а не слабост, тиме што ћемо да одустанемо од протеривања амбасадора. “Знам да увек у Србији увек има оних који су критиковали реципрочну меру, а који ће критиковати садашњу одлуку. Не треба да се понашамо као два овна на брвну. Наше је да покажемо да желимо пријатељске, братске односе. Одлука је апсолутно исправна, допринеће бољим односима”, нагласио је Вучић. Болница у Kрушевцу до 15. децембра, а пацијенти у Батајници за пар дана Председник Александар Вучић изјавио је вечерас да би нова ковид болница у Kрушевцу, која је у изградњи, требало да буде завршена до 15. децембра, најкасније до 20-ог, а да би за три до четири дана први пацијенти требало да буду примљени у ковид болницу у Батајници. “Овде у Kрушевцу је извесно да ће све бити завршено до 20. децембра, али надамо се да ће бити готово и до 15, 16. децембра. Борба нам је за сваки дан. За три-четири дана следи пријем првих пацијената у Батајници, најкасније до петка ујутру”, пренео је Вучић новинарима у Kрушевцу. Додао је да су у болницу у Батајници већ “убачена” два скенера, два рендгена, два ЦТ уређаја, лабораторија. “Да најкасније до петка ујутру можемо 800 пацијената да примимо у Батајницу. Овде у Kрушевцу имаћемо 500 места, 150 на интензивној нези”, рекао је Вучић. Он је приметио да постоје бројни проблеми када се нешто, а посебно болница, гради за врло кратко време, јер не може све да се предвиди унапред, ни кад је реч о набавци материјала, ни потребних радника, мајстора, заваривача, којих нема. Председник је захвалио свим здравственим радницима у Kрушевцу и Расинском округу који се боре и не беже од одговорности и који, како је рекао, не траже разлог да не буду присутни, већ се хватају у коштац са проблемима, да спасавају животе људи. “И дошао сам вечерас да покажем колико нам је стало до здравља свих грађана, и шта држава све предузима”, рекао је Вучић. Додао је и да жали што није одлучено да се граде три нове ковид болнице, онда када се мислило да смо завршили са ковидом, јер је, каже, таква једна болница потребна у Војводини. “Са ове две болнице мораћемо да покријемо велики део Србије, а Батајница ће, злу не требало, морати да прими и део људи из Војводине”, рекао је Вучић. Навео је и да ће у крушевачку болницу бити допремљено 150 нових респиратора, а у Београду 250. “Да виде људи како може да изгледа модерно здравство, а суштински бесплатно. Плаћа се здравствено осигурање, али се просечно плати један или два болничка дана, за 365 дана у години. Онда се види колико је држава фер и колико издваја”, рекао је Вучић. Додатно ћемо смањити ниво јавног дуга до краја године Председник Србије Александар Вучић изјавио је вечерас да очекује да пре краја године буде још мало спуштен ниво јавног дуга. "То је одлична вест", каже Вучић. Јавни дуг Србије је, према последњим подацима Министарства финансија, на крају септембра износи 56,7 одсто БДП-а. Они који су позивали на улице критикују оне који се боре Они који су позивали на улице, после чега смо имали 15 дана пакла у болницама, критикују оне који се боре за живот оболелих од короне, каже вечерас председник Александар Вучић у Kрушевцу где је обишао радове на новој ковид болници. Упитан за нападе на др Предрага Kона, уз констатацију да се недовољно показује поштовања према људима у болницама који се боре за људе оболеле од короне, Вучић је рекао да нападају човека који не зарађује на томе што ради, а ради сваки дан. ”Што се тиче Kона било је различитих примедби. Има пријатељских и има оних застрашујућих и зачуђујућих. Нападамо човека, као и друге, попут Пелемиша, Јанковића, Јовановићеве, Kисић-Тепавчевић, који се боре сваког дана за наше грађане. Разумем да нама у Србији много тога увек смета и да морамо да пронађемо кривца“, рекао је он. Вучић је указао да су Kону најпре пребацивали јеврејско порекло, до тога да ништа не зна и да се ни у шта не разуме. ”А ко се разуме?“, упитао је Вучић додајући да их критикују они који су позивали на улице, а после улица било је, каже, 15 дана пакла у болницама, јер је некима власт преча од здравља људи. Вучић је упитао шта су криви доктори, Горан Стевановић, Весна Туркулов, Влада Ђукић и други. ”Они су задужили нашу земљу огромним радом и трудом“, казао је он указујући на најнижу стопу смртности коју и 6b3c а наша земља. Такође је упитао и када је у прошлости изграђена нека болница у Србији, а да није у последњих неколико година или се гради сада. ”Мењали су линолеум у лифту, па приказивали у дневнику“, додао је он. Вучић је указао да је био критикован и колико кошта Гама нож који је купљен. Рекао је да је поносан на болницу у Kрушевцу, која се гради, као и раднике из Термомонта који се ”убијају да ураде овај посао“. ”Гледају ме са страхом, ваљда се плаше реакције што ће можда да закасне два или три дана, а пола радника је од Kовида болесно. Не могу да нађу вариоце. Нисмо могли ни ми, иако је добро плаћен посао, али су се снашли“, објаснио је он. ”Тих што ће да бацају каменчиће у прозор, њих има колико хоћете. Херман Хесе је рекао да људи који показују храброст и карактер обично буде нелагоду код великог броја других људи. Лекари се боре сваки дан, раде за земљу и народ. То заслужује поштовање”, закључио је он. Могућа нова затварања, али и помоћ делу привреде Председник Александар Вучић изјавио је вечерас да су због лоше епидемиолошке ситуације у земљи могућа поновна затварања, нарочито у секторима угоститељства и туризма, али је истовремено најавио да ће држава, уколико до тога дође, помоћи том делу привреде новим мерама. Вучић каже да врста помоћи још није дефинисана, те да је могуће да ће за њих бити исплаћен још један минималац. “Ако будемо морали да затварамо, а очигледно је да се ближимо томе, посебно у делу угоститељских и туристичких потенцијала, добра вест је да ћемо пронаћи начин да им помогнемо, да ли кроз плаћање још једног минималца или некако другачије, видећемо”, рекао је Вучић. Додаје да је ситуација у економији “ужасна” када многи сектори не раде, али истиче да је држава успела да “уштеди за црне дане” и да би људи из тих сектора требало да буду задовољни, јер ће држава учинити све да им помогне. Остале вести Нећемо проводити санкције против припадника свог народ Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће 10. или 11. јануара разговарати са српским чланом Председништва БиХ Милорадом Додиком и са председницом Републике Српске Жељком Цвијановић о актуелној ситуацији. Вучић са децом из Хрватске: У Србији увек имате свој дом Председник Србије Александар Вучић угостио је данас пре подне децу српске националности из Хрватске, са Баније и Кордуна, којима је поручио да увек чувају и буду поносни на своје име и презиме, да поштују Хрватску, али и да је у Србији увек њихов дом. Вучић упутио божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију Председник Републике Србије Александар Вучић упутио је данас божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију, свештенству Српске православне цркве и свим верницима који Божић славе по јулијанском календару. У честитки се каже: Грабићемо напред, Србија више није крпа за гажење Председник Републике Србије Александар Вучић у интервјуу за новогодишњи број "Новости" рекао је , да је миран, без обзира на притиске, јер су резултати оно што остаје. Вучић изразио задовољство због набавке система корнет Председник Александар Вучић истакао је данас, након приказа способности 72. бригаде за специјалне операције и презентације противоклопног система "корнет", да је веома задовољан што је Србија могла да набави тај систем, као и значајне количине ракета и лансирних уређаја, чиме се побољшава оперативна способност Војске Србије.


Дачић: „Реформски напори Србије да буду у потпуности препознати од ЕУ и валоризовани отварањем нових поглавља“ Иступање првог потпредседника Владе Србије и министра спољних послова Ивице Дачића на годишњем састанку министара спољних послова Вишеградске групе и Западног Балкана на тему „Убрзавање проширења на западном Балкану који је одржан данас у Будимпешти:" Захваљујем на позиву за још један састанак у овом формату који сматрам важним за размену ставова и мишљења од заједничког интереса за два региона. Питања безбедности су актуелнија него икад, међутим политички моменат и безбедност су две ствари које иду заједно и не могу се раздвојити. У том контексту када се говори о убрзању европских интеграција држава региона, а самим тиме и Србије, постоји неколико ствари које треба споменути, о којима се мора размишљати и евентуално, пронаћи нови одговори за питања која нас већ неко време држе „политички будним". Како убрзати ЕУ интеграције Србије је питање које није само тема овог панела и конференције, већ свакодневни радни задатак са којим се српска администрација и друштво у целини сусрећу. Наш главни спољнополитички и економски приоритет је пуноправно чланство у ЕУ. Ту нема никакве дилеме, покушаји да се наша спољна политика представи као седење на две, три или-не-знам-колико столица није тачна. Врло јасно свим нашим партнерима у свету кажемо куда идемо. Не би требало стално оцењивати наше односе са источним партнерима, јер су они традиционални, пријатељски и имају снажан економски сегмент. Ви знате да се већ дуже време говори о замору од проширења у државама чланицама, пре свега у државама које су оснивачи ЕУ. Нас је, ипак, обрадовало иступање председника Европске комисије Жан-Клод Јункера пре неколико недеља, за које се надамо да ће и чланице подржати, у коме је позвао на креирање и имплементацију стратегије за успешно приступању Србије и Црне Горе у ЕУ до 2025. године, као водећих кандидата из региона. Ми мислимо да је ово остварив циљ. Србија је, од 21. јануара 2014. године, када су започели преговори о приступању ЕУ, отворила 10 од укупно 35 преговарачких поглавља. Ту управо и видимо проблем. У протеклим годинама, створена је вештачка теза у оквиру ЕУ, рекао бих неутемељена у сваком смислу, да не треба да се отвара више од два поглавља током једног председавања, како се не би створила погрешна слика о „пребрзом" преговарачком процесу. Реално, садашњи темпо отварања поглавља је недовољан и не осликава право стање ствари о спремности Србије за преговарање о чланству. Садашњи темпо је чисто политички лимитиран, због унутрашњих проблема у неким државама чланицама. Такав приступ неће довести до жељеног резултата за обе стране. Не треба да подсетим да отварање поглавља никако не значи и затварање поглавља, већ је у интересу свих, као у случају поглавља 23 и 24, да се она отварају на основу квалитета преговарачких позиција и оствареног напретка у реформама. Постоји још један елемент на основу чијег решавања би могло да дође до убрзања преговарачког процеса, а он такође итекако утиче и на свеукупну безбедносну ситуацију у региону. О томе смо говорили више пута, о томе стално упозоравамо, а то је да се отворена билатерална питања решавају искључиво у међусобном политичком дијалогу, а не да се та питања користе као инструмент, средство, за условљавање и успоравање процеса преговора. Наравно, свесни смо да се ово чини искључиво из дневнополитичких интереса, али ЕУ институције и друге државе чланице морају да покажу политичку вољу и укажу на неопходност да се таква питања ставе ван процеса приступних преговора. Такав приступ отвореним билатералним питањима неће ниједној чланици донети посебну корист, самим тиме ни целој ЕУ. Ми смо спремни да са свима заједнички радимо на решавању билатералних питања, али тај процес мора бити политички реалан, ослобођен предрасуда, политичких условљавања и старе политичке фразеологије. Дозволите ми да укажем и на још једно, можда и на најважније, најкомпликованије питање, које има великог утицаја на брзину нашег преговарачког процеса. Сматрамо да реформски напори Србије треба да буду у потпуности препознати од ЕУ и валоризовани отварањем нових поглавља, у складу са напретком који у сваком поглављу остваримо. Повезивање процеса нормализације односа Београда и Приштине и отварање других преговарачких поглавља може имати штетне и успоравајуће ефекте по процес европских интеграција Србије. Бескрајно инсистирање да се напредак у преговарачком процесу веже по сваку цену са напретком у дијалогу Београд-Приштина, не само да представља непотребно бирократско успоравање, већ је и политички штетан. Дозволите ми да укажем на једну чињеницу, која постоји само код преговарачког процеса Србије. Мониторинг дијалога Београд-Приштина, као критеријум за отварање преговарачких поглавља, је потпуна новина и јединствена у нашем случају. Међутим, императив је да и државе чланице ЕУ прихвате чињеницу да дијалог и напредак у дијалогу не зависи само од спремности Београда. Увођење „треће стране" у оцену нашег напретка је непотребно компликовало ствари и доводи, што је јасно видљиво, до успоравања процеса преговарања, чак и у случајевима када за то није одговоран Београд. Питање нормализације односа на релацији Београд-Приштина треба да буде искључиво у оквиру Поглавља 35, а не да се прави паралелизам између овог и других поглавља, нити да се ово поглавље представља као услов свих других поглавља. Инсистирање на таквом ставу ће донети много више политичке штете него што су то у стању да виде многи учесници у овом процесу. Кључне речи: говори Мађарска Ивица Дачић Министар спољних послова


8. децембар, Операције српске I армије- Prvi svetski rat Почетна Велики рат Србије за ослобођење и уједињење Књига седма 1914. година 8. децембар, Операције српске I армије Промена фронта на запад. – Груписање трупа на правцу ка Ваљеву Према заповести команданта I. армије ОБр. 3457 од 7. децембра у циљу даљег продирања ка Ваљеву, поједине дивизије у току 8. децембра имале су да се искупе: Дринска дивизија I. позива на фронт: Санковић – Рајковић. Дунавска дивизија I. позива на фронт: Рајковић – Осеченица. Дунавска дивизија II. позива на фронт: Мратишић – Пријездић. Моравска дивизија II. позива код Осеченице као армиска резерва. Са непријатељем било се начисто: Сви податци, сви искази заробљеника па и сама слика бојишта показивали су и одавали јасну представу крајње деморализације и расула побеђеног непријатеља. Непријатељ је одступао по свима правцима, покушавајући да борбом својих слабијих заштитних делова спасе још оно што је мислио да може спасти. Но и поред свега тога, командант I. армије није имао сигурне и тачне податке, куда је непријатељ главним снагама одступио, да ли на север ка Мачви или на запад ка Дрини, а за овај мах то је било од неоцењиве важности за даљи рад армије по паду Ваљева. По извештајима који су дотле стигли армији, непријатељ је одступао правцем преко Ваљева и Диваца, а по једном телефонском извештају команданта Моравске дивизије II. позива примљеног у 14 час. неки наши заробљеници, који су успели да побегну из Ваљева, јављали су да је непријатељ још ноћу 6./7. децембра побегао из Ваљева делом путом ка Завлаци, а делом поред старе касарне. Поводом овог командант I. армије решио се, да крене Дунавску дивизију I. позива напред, да заузме Ваљево стављајући дивизији нарочито задатак, да што тачније утврди којим је правцима непријатељ одступио и да о томе што је могуће пре извести армију. Ова заповест послата је телефоном команданту Дринске дивизије I. позива са којом армија у томе тренутку није имала телефонске везе. Са упућивањем Дунавске дивизије I. позива ка Ваљеву, учињена је измена у основној армиској заповести ОБр. 3457 за први мах само за Дунавску дивизију I. позива, а одмах затим и за Моравску дивизију II. позива. Јављајући телефоном око 2 часа јутра о напуштању Ваљева од стране непријатеља, командант Моравске дивизије II. позива, који је армиску заповест ОБр. 3457 примио мало пре тога (око 1.30 час.), молио је за одобрење да са дивизијом не иде до Осеченице већ да је данас искупи на линији Светљак – Орлојевац, наводећи као разлог што је дивизија измакла далеко на север, те би њено прикупљање код Осеченице задало великих тешкоћа и онако премореним људима и стоци. Прилике на фронту I. армије у тај мах биле су веома повољне тако, да јаче приближавање Моравске дивизије фронту армије није било од тако јаке потребе. Командант I. армије, усвајајући предлог команданта Моравске дивизије II. позива, одобрио је око 4 часа да се дивизија искупи на положају Светљак – Орлојевац. У циљу груписања на новим положајима покрет трупа отпочео је зором 8. децембра. Само предњи делови Моравске дивизије II. позива, којима заповест није благовремено стигла, продужили су рад у дотадањем правцу, па тек доцније скренули на запад новим положајима. Покрет трупа појединих дивизија био је регулисан на овај начин: Код Дринске дивизије I. позива: претходница (3. прек. пук и Данглисова батерија) отпочела је покрет са Оровца у 3 часа правцем: Г. Топлица – Ракари – Мионица – Санковић – Боблије – Цер на фронт села Клинци. Главнина: 4. и 5. пешад. пук, артилериски пук и пионирски полубатаљон за претходницом. Гонећи одред: (17. пешад. пук са 2 батерије) као десна побочница у покрету косама десне обале Колубаре на село Шушеоке и избија на фронт: Виден – село Гробље; коњички пук да се упути долином Колубаре. 1. степен колонске коморе да дође до села Ракара, са њом и трупна комора, а 2. степен до Гукоша. Код Дунавске дивизије I. позива, која се већим делом својих трупа налази већ на новом одсеку, кретање трупа имало је за циљ груписање на новом фронту. Према томе 9. пешад. пук I. позива са водом артилерије остављен на правцу ка Мионици, кренут је зором ка Рајковићу да заузме десни одсек Рафаиловића брдо; 8. пешад. пук I. позива имао је да заузме одсек: Тушто брдо – Косово; 4. прек. пук да образује предстражу на линији: Боблије – Цер – Клинци са по једним батаљоном ка Бујачићу и Парлогу. Артилерија да се пласира на положају Рафаиловића брдо -Тушто брдо – Косово. Пионирски полубатаљон код Рајковића. Дивизиско завојиште у с. Осеченица; 1. степен колонске коморе на Баћиновцу, а остали на свом месту. Коњички пук кренут је још у 3.30 час. правцем: Пауни – Белошевац – Кличевац – Бранковина – Близоње, те да извиђа на што ширем фронту и одржава додир са непријатељем. Код Дунавске дивизије II. позива: 7. пешад. пук I. позива у 5 час. кренут је правцем: Стражара – Гола коса – Клик – Растово – Чубрице у циљу да овлада Ћебиним брдом и Чубрицом (787), а предстраже избаци на Млађеве. Један свој батаљон и 2 митраљеза са Стражаре да упути правцем: Вуковића ливаде – Бачевачки вис – Кисевац (760) за заштиту левог бока и крила и за везу са Шумадиском дивизијом II. позива. 9. пук II. позива са 1 пољском батеријом и 2 Данглисова брдска топа у 5 час. правцем: Рудо – Брежђе и село Буковац – Мратишић да избије на Велико брдо и косу између Младош реке и потока Врела са предстражама на коси села Зарубе. 8. пук II. позива полази са Маљена у 6 час. са 7. пуком на к. 765 (сз. од Крчмарске Чубрице) и долази у дивизиску резерву. Комбиновани пук, пионирски полубатаљон и остатак пољске брзометне артилерије са Руда, друмом преко Брежђа да дође на раскрсницу за Рајковић – Мратишић – Бачевац. Дебанжова артилерија остаје на Рудо. Коњички дивизион преко Дивчибара – Букова ка Бачевцима; завојиште на Рудо; 1. степен колонске коморе Планиничка механа, а трупна комора код села Брајића. Код Моравске дивизије II. позива (армиска резерва): 2. пук да се искупи на Светљаку; 8. кадров. пук на к. 252 (јужно од Светљака), а 1. и 3. пук на Орлојевцу. Сва артилерија, пионирски полубатаљон и дивизиски штаб на Разбојишту. Коњички ескадрон у Мионици. Завојиште Г. Топлица. Трупна комора и 1. степен колонске коморе Гукоши; 2. степен Диће. Армиски штаб (командант и оперативно одељење) из Г. Милановца стигао је у с. Бољковце. Борбе код села Наномира. 2. пешад. пук II. позива из састава Моравске дивизије II. позива, који је заноћио на коси: Сикирача – Стојковићи, немајући дивизиску заповест за данашњи дан, продужио је рано из јутра у 6 час. гоњење непријатеља ка Стражари и с. Наномиру заједно са 17. пешад. пуком (гонећим одредом Дринске дивизије I. позива), који је био у непосредној његовој близини код Тодориног дола. Подилазећи ка Стражари оба ова пука наишла су на отпор непријатеља и борба се убрзо ангажовала. За то време 1. батаљон 1. пука II. позива, који је заноћио на Светљаку, крену се и сам ка Стражари. Око 8 час. кад је стигао код Д. Топлице и чуо борбу на Стражари, батаљон је кренуо преко Дубовића ка Грановцу у бок и позадину непријатељских трупа на Стражари. Нападнут са фронта и са десног крила, а сад и из позадине, непријатељ је брзо, већ око 9 час. напустио Стражару и у паничном бегству одступио на леву обалу Колубаре. Батаљон 1. пука продужио је гоњење и гонио непријатеља до Маркове цркве. 2. пук II. позива по избијању на Стражару, кренуо се Светљаку, према заповести свога команданта дивизије, а гонећи одред Дринске дивизије I. позива (17. пук) продужио је преко с. Наномира и Табановића ка Шушеокама. Борбе код Ваљева. Заповест за даљи покрет ка Ваљеву, стигла је команданту дивизије тек око 9 час. и покрет трупа отпочео око 10 час. Коњички пук задржан је и даље на правцу: Кличевац – Близоње, а остатак трупа кренут је ка Ваљеву, и то: претходница: 4. прек. пук са 1 пољском батеријом и водом пионира, кренута је од Клинаца на Белошевац – Крушик – Кличевац са задатком, да овлада Ваљевом и избије на линију Дрочина – Рађево село, постављајући предстраже на линију Грабовица – Камењар – Циганске куће. Један батаљон да од Клинаца упути правцем Бујачић – Боричевац – Аврузовића јабуке и осигурава Ваљево са северозападне стране, постављајући предстраже на Сувим водама са предњим деловима на линији Дубље поље – Паланачко брдо – Бегова вода – Златарић – Парлог (352). Главнина дивизије да се искупи на положајима десне обале Градца и да их поседне за одбрану, док остале дивизије не избију у њену висину и то 8. пук I. позива да заузме одсек Гајина – Бујачић, а један батаљон да упути правцем Жабари – Велико брдо (405) – Марковац (565) и осигура Ваљево са јз. стране; 9. пук I. позива са водом артилерије да заузме десни одсек Белошевац – Парлог (265); пионирски полубатаљон и завојиште Рајковић; 1. степен колонске коморе Баћиновац, а 2. степен на простору Сувобор – Брајић. У тренутку, кад је главна трупа претходнице отпочела кретање од села Клинаца, избили су у њену висину код с. Клинаца предња одељења претходнице Дринске дивизије I. позива, чији је штаб у то време стигао у Мионицу. Армиски штаб до 10 час. био је у Бољковцима. Предњи делови Дунавске дивизије I. позива упућени зором 8. децембра да ухвате додир са непријатељем, ушли су у 10 час. у Ваљево и заробили око 15 војника, али због пешадиске и митраљеске ватре повукли су се из вароши. На правцу ка Ваљеву чула се пешадиска и артилериска ватра, али од команданта Дунавске дивизије I. позива није било никаквих извештаја. Ватру код Ваљева чуо је командант Дринске дивизије I. позива и о томе одмах из Мионице известио телефоном команданта I. армије у Бољковцима. Поводом тога командант I. армије око 11.30 час. издаје команданту Дринске дивизије I. позива усмено преко телефона овакву заповест: „У случају ако код Ваљева нема јачих непријатељских делова онда да Дунавска дивизија I. позива заузме Ваљево и у њему постави ред, а гонећа одељења управи правцем уз Обницу и правцем преко Бегових вода ка Каменици. Дринска дивизија I. позива у том случају да пређе на леву обалу Колубаре и избије на линију Крушик – Кличевац. На случај, да се наиђе на јачег непријатеља, онда да Дунавска дивизија I. позива, протера непријатеља из Ваљева, а за потпомагање у нападу да се Дринска дивизија I. позива прикупи на Боблији и Рафаиловића брду“. Ова заповест саопштена је телефоном команданту Дринске дивизије I. позива, који је тада био у Мионици и са којим је било телефонске везе, с тим да је достави одмах по ордонансима и команданту Дунавске дивизије I. позива. На тај начин армиска заповест стигла је команданту Дунавске дивизије I. позива тек пред вече, а зато време Дринска дивизија I. позива продужила је рад даље у духу јутрошњег наређења. Око 11.30 час. коњички пук Дунавске дивизије I. позива избио је до раскрснице с. од Парлога, а предњи претходнички батаљон на линији Парлог – Бујачић. Непријатељ пред фронтом Дунавске дивизије I. позива држао је линију: Марковац – Калуђерско брдо – село Попара – Кличевац – Ђеновачка коса – Дабића брдо, и чим су предњи претходнички делови почели подилазити непријатељским положајима, дочекани су ватром са Попаре и враћени назад. Око подне Дунавска дивизија I. позива избила је на линију: Белошевац – Парлог – Бујачић, а претходница се почела развијати правцем Парлог – Крушик – Кличевац, са једним батаљоном преко Бујачића ка Попари. Но због јаке непријатељске артилериске ватре са Попаре наступање претходнице, нарочито батаљона са Бујачића, било је врло тешко. То је нагнало команданта претходнице да се задржи, очекујући да му даљи пут прокрчи његова батерија, која је у тај мах избијала на Парлог. После довољне припреме и потпомогнута дејством своје батерије, предходница је прешла Колубару и до 16 час. 4. прек. пук избио је на Крушик и код нове касарне к. 199 где се је задржао, упућујући ка Кличевцу само бомбашка одељења. Коњички пук задржао се позади претходнице, а између друма и Љубостиње реке. Претходнички батаљон на правцу Бујачић – Попара покушао је да пређе на леву обалу Градца, али је снажном непријатељском ватром са Попаре био враћен, баш у тренутку кад је мосту на Градцу подилазила претходница Дринске дивизије I. позива. Остатак трупа Дунавске дивизије I. позива избио је на додељене им одсеке: 8. пук I. позива са 2 батаљона до 14.30 час. на одсек Гајине – Бујачић, а његов батаљон упућен је преко Великог брда (405) ка Марковици. Наишав на отпор непријатеља на Марковици, задржао се на Бранеговачком вису; 9. пук I. позива са артилериским водом до 20.30 час. стигао је код Белошевца и заноћио позади трупа Дринске дивизије I. позива. Трупе Дринске дивизије I. позива, у покрету ка новим положајима стигле су до 15 час. претходницом до Клинаца, а главнином до Цера, где су имале и да се зздрже. Али у то време стигао је команданту дивизије извештај од његовог команданта претходнице од Клинаца (послат у 13.50 час.) којим јавља, да је сазнао, да у Ваљеву има један наш ескадрон и да непријатеља на том правцу нема. Поводом овога командант Дринске дивизије I. позива решио се: да претходницом продужи и до ноћи избије на фронт Кличевац – Крушик, а главнином на одсек Парлог – Белошевац и да гонећи одред привуче до села Клинаца. Према овоме Дринска дивизија I. позива продужила је покрет око 15.40 час. Но већ у 17.30 час. кад је претходница подилазила Градачком мосту, маса војника претходнице Дунавске дивизије I. позива (4. прек. пук) враћала се растурена на десној обали Градца. Мало затим, кад су и делови претходнице Дринске дивизије I. позива наишли на мост дочекани су ватром са Липа. То је учинило да се и претходница Дринске дивизије I. позива задржи, и да већ пребачене трупе на леву обалу Градца врати на положај код Бујачића, одашиљући у правцу непријатеља само слабије извиђачке делове. Даље наступање ка Ваљеву код ове дивизије због већ наступеле ноћи прекинуто је. Заповест армиска упућена Дунавској дивизији I. позива, преко Дринске дивизије I. позива за напад на Ваљево, стигла је команданту тек у 17 час. но због ноћи командант ништа даље није предузимао, остављајући да рад сутра зором (9. децембра) продужи. До ноћи предњи делови Дринске дивизије I. позива и поједине патроле успеле су, да избију на северну ивицу вароши, али даље нису могле, јер је непријатељ држао још положаје на левој обали Градца – Боричевац – Кличевац. На правцу наступања Дунавске дивизије II. позива слабији непријатељски делови налазили су се још на Крчмарској Чубрици. Око 10 час., кад је 8. пешад. пук I. позива подилазио Бачевачком вису, примећене су северно од Бачевачког виса непријатељске патроле, а на Чубрици (785) једна непријатељска колона јачине до 2 батаљона у повлачењу ка северу. По исказима мештана непријатељска комора повлачила се према Лелићима а једна јача непријатељска колона примећена је у покрету ка Бачевачком вису. На Ћебином брду примећено је да се непријатељ утврђује. Потискујући пред собом слабе непријатељске заштитне делове Дунавска дивизија II. позива до 13.20 час. избила је на линију: Ћебино брдо – Чубрица – Велико брдо са предњим деловима на Млађеве и на леву обалу Жабарске реке. 8. пешад. пук I. позива око 15 час. избио је на Чубрицу (787), коју је непријатељ без борбе напустио. Због покрета Дунавске дивизије I. позива даље ка Ваљеву, а у циљу јачег обезбеђења њенога левог бока, командант Дунавске дивизије II. позива упутио је свој 9. пук II. позива друмом Ужице – Ваљево. До ноћи овај пук избио је на леву обалу Младош потока, а предстражом заузео је Велико брдо. Распоред I. армије ноћу 8./9. децембра. До ноћи трупе I. армије избиле су на одређене им положаје и распоред њихов за ноћ 8./9. децембра био је овакав: Код Дринске дивизије I. позива: претходница је на десној обали Градца испред самог Ваљева, одашиљући у Ваљево јача извиђачка бомбашка одељења. Главнина је код с. Клинаца. Гонећи одред (17. пук) код с. Шушеока, 2 чете упућене су на мост на Колубари да затворе пут Мионица – Дивци. Код Дунавске дивизије I. позива: претходница (3 батаљона 4. прек. пука) је на Крушику, а један батаљон на Бујачићу. Претходничка батерија је на Парлозима, а коњички пук позади претходнице на левој обали Колубаре између друма и Љубостиње р.; 8. пешад. пук I. позива са 1 1⁄2 батеријом је на одсеку Гајине – Бујачић, а један бат. на Бранеговачком вису; 9. пешад. пук I. позива је позади Парлога са трупама Дринске дивизије I. позива. Дивизиски штаб је на Бујачићу. Код Дунавске дивизије II. позива: предстража 9. пешад. пук II. позива је на левој обали Младош потока, а предњим деловима на Великом брду, затварајући пут Ваљево – Ужице. Остатак трупа дивизије је на линији: Ћебино брдо – Чубрице – Мратишић (раскрсница путова). Један батаљон 8. пука II. позива (побочница) је на Кисавцу, коњички дивизион на Бачевцима; 1. степен колонске коморе и трупне коморе су код Брајића. Код Моравске дивизије II. позива: 2. пук II. позива је на Светљаку; 8. кадров. пук је јужно од Светљака на к 252; 1. пук II. позива на северном, а 3. пук II. позива на јужном крају Орлојевца. Артилерија и дивизиски штаб на Разбојишту. Коњички ескадрон у Мионици. Армиски штаб је у Бољковцима. На фронту III. армије и Ужичке војске у току 8. децембра продужено је гоњење и то: Ужичка војска на фронту Маковиште – Јелова гора – Кадињача са циљем за Шумадиску дивизију II. позива Маковиште – Ћебићи – Шевци, побочница (1 пук) је упућена преко Лепе Равни – Таора – Повљена – Дебелог брда. Штаб Ужичке војске премештен је у Пожегу. Код III. армије центар и лево крило избило је на одсек од утока Љига до села Придворице, а десно крило (Дринска дивизија II. позива) подишло је ка Човки и Шушњару. Штаб III. армије премештен је у Белановицу. Непријатељ је пред фронтом I. армије испред Дринске дивизије I. и Дунавске дивизије I. позива задржао се на линији Марковац – Калуђерско брдо – Попара – Кличевац. Јачина непријатеља није се могла утврдити, али је оцењено да је непријатељ посео Попаре снагом од 1 батаљона, 2 митраљеза и 2 топа, а Кличевац са 1 батаљоном. На положају северно од Кличевца била је једна батерија од 4 оруђа. На осталом делу фронта није било борбе, те ни снага непријатеља није била оцењена. По данашњем отпору непријатеља на положајима леве обале Градца, командант Дунавске дивизије I. позива ценио је да на положајима код Ваљева нису слаби заштитни делови већ нешто јаче снаге. У току 8. децембра заробљено је код ове армије: 3 официра, 3 лекара, 1.400 војника и 1 војна музика без многих инструмената. Претходни чланак8. децембар, Операције српске III армије Следећи чланак8. децембар, Операције Ужичке војске, Обреновачког одреда и Одбране Београда


Процедура уписа у прву годину студија 2016/17 Архитектонског факултета: ДРУГИ ДАН УПИСА


Жиг Инфо - После Панте у Гроцкој долази нови „паликућа“? Жељко Маторчевић\t 14 мај 2020 Одржавање локалних избора у Гроцкој пратиће судбину одржавања истих у Србији. Цела Србија трпи зато што је бахати и осиони председник општине Гроцка запалио кућу новинару Милану Јовановићу, а није искључено да после ових избора ситуација у нашој земљи буде иста као и данас на подручју ове приградске општине. Систем који је избацио Драгољуба Симоновића остао је исти. Људи који су били ослонац власти у општини остали су, више-мање, исти. Они који су прикривали све малверзације Драгољуба Симоновића остали су, такође исти. Значи, потребно је само поставити другог пиона који ће радити све исто као и Сима. Како ствари данас стоје, у блиској будућности, грађани Гроцке ће и даље гледати како се пред њиховим очима пљачка општински буџет, како се бахато арче сви државни ресурси. Грађани треба да буду срећни само ако следећи Сима у иживљавању не надмаши бившег председника, па Гроцка поново добије светску медијску пажњу јер је будући Сима направио још већу глупост. А није било тако давно када је непосредно после хапшења старог Симе на место повереника дошао Милосав Миличковић државни Секретар МУП-а. Он је велики дотадашњи пријатељ старог Симе. Вероватно су се заједно одмарали и опуштали у викендицама на Сребрном језеру. Миличковић као нови повереник у СНС у Гроцкој вешто тумба кадрове и спољни сарадници полако постају координатори СНС-а за делове Гроцке, али се свима ставља до знања да вољом Миличка могу преко ноћи да заврше на улици. Миличко од сваког координатора тражи апсолутну послушност. Дресура траје годину дана. Сваки координатор мора да слуша, не сме да размишља и мора да цинкари остале координаторе. Поједини координатори савладали су Миличков третман. Они не размишљају својом главом они спроводе Миличкове намере. Они цинкаре све остале и на дневном нивоу подносе извештаје. Они се надају да ће један од њих бити нови Сима. Поред Раковице, Младеновца и Барајева преко свог пиона, Миличковић ће владати и у Гроцкој. Међутим, што се тиче Гроцке постоји један камичак у ципели који га жуља. Баш тај камичак постави му врх његове странке. Из врха СНС-а стиже наређење да први на листи мора да буде Драган Пантелић – Панта. Угледни привредник, домаћин, човек кога многи поштују. За њега се не везује ни сликање са пиштољима, ни опијања са три флаше пива у устима, ни крађа са благајни, ни каса, ни прилога, ни типовања рођака... Панти није потребно да краде општински буџет, он се не дружи са криминалцима и наркодилерима. Због тога, врх странке га пројектује за човека који ће направити отклон од досадашње Симине пљачкашко-криминогене политике. Међутим, последњих месец дана цела општина бруји о сукобу Панте и осталих координатора СНС-а. Где има дима има и ватре, каже српска пословица а ево и зашто. Да би Миличко владао Гроцком као прави неприкосновени владар њему треба нови Сима а не Панта. Панта га неће беспоговорно слушати и потписивати што Миличко нареди. Претпоставићемо да Пантин потпис прати његов разум, а не Миличкову жељу. Управо због тога постоје одређене сумње да је Миличко наредио координаторима да измишљају и пласирају лагарије о Пантелићу. Почели су да га намештају тако што га оптужују за ствари које није урадио, за речи које није изговорио. Држе се логике да под најездом лажи и неистина, сваки нормалан човек се повлачи. Када ће се Панта повући, то само зависи од његове могућности колико је спреман да такве ствари истрпи. Репертоар подметања биће све већи и већи. Он се дозира тако да Панта изгура кампању СНС-у, а да га отклоне после избора. Јер после избора Панта не треба никоме. Миличку не треба јер није његов пион. Координаторима СНС-а не треба, јер се они боре да буду Миличкови пиони на месту председника општине. Одборницима не треба, јер им неће незаконито давати месечну апанажу зато што једном у три месеца дођу на скупштину општине да дигну руку. СНС не треба Панти, а ни Панта не треба СНС-у после избора. Крај те везе је вероватно неминован. Зато ће у Гроцкој све остати исто. Нови Сима замениће старог Симу. насловна: Карикатура by Петар Пан *Лични став аутора текста није мишљење Жиг инфа grocka,\tpreviranje,\tsns grocka,\tkoordinatori,\tdragan pantelic panta


Јариње – Председник Српског националног већа северног Косова и Метохије Милан Ивановић рекао је данас да су припадници Жандармерије МУП Србије затворили алтернативни пут код прелаза Јариње који Срби користе како би избегли прелазе на којима су косовски званичници и погранични полицајци. Ивановић је за агенцију Бета казао да је пут, који води од Јариња ка Рудници, затворен јутрос. Вест су агенцији Бета потврдили и други грађани који су били у колони коју су жандарми усмерили са алтернативног пута на званични прелаз Јариње. Ивановић је додао да су га најпре у близини Јариња зауставили амерички војници Кфора, легитимисали га и пропустили, а да му је потом српска жандармерија „онемогућила даље кретање”. „Упозорио сам их да смо ми држављани Републике Србије, да имамо личне карте и да имамо право да се крећемо, да је њихово понашање противуставно и противзаконито”, рекао је Ивановић. Он је додао да су му жандарми казали да имају наређење из Београда и да ће блокада „потрајати дуже”. Ивановић је оценио да слободу кретања Србима ускраћује српска жандармерија која покушава да у потпуности спроведе договор о интегрисаном управљању царином, и додао да је „очигледно да је то договор са Приштином и Бриселом о укидању српских институција”. Срби са севера Косова масовно бојкотују прелазе Јариње и Брњак због присуства косовских званичника и за пролазак у централну Србију користе алтернативне путеве. Представници Срба са севера Косова оптужили су крајем фебруара жандармерију да је уклонила барикаде које су Срби држали у међузони код прелаза Јариње и Брњак како би блокирали рад тих прелаза. Тимови Приштине и Београда договорили су се о интегрисаном управљању прелазима у децембру. (Бета)