source: wikipedia

text: 21. јануар је двадесет први дан у години у Грегоријанском календару. 344 дана (345 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 763 — Абасидски халифат је угушио Алидску побуну када је један од вођа побуне смртно рањен у бици код Басре. 1276 — Папа Иноћентије V је наследио Гргура X као 185. римски папа. 1525 — Започео је анабаптистички покрет када су његови оснивачи Конрад Гребел, Феликс Манц и Јерг Блаурок поново крстили један другог и своје следбенике у Цириху јер су сматрали да је хришћанска пракса крштења деце неважећа јер деца не могу да бирају своју веру. 1720 — Шведска и Пруска су потписале Стокхолмски мир. 1793 — Гиљотинирањем је погубљен Луј XVI, након што га је два дана раније Национални конвент прогласио кривим за издају. 1840 — Жил Димон д'Ирвил је открио Аделину земљу. 1911 — У Монте Карлу одржан први ауто-рели. 1919 — У Даблину конгрес партије Шин Фејн усвојио резолуцију о независности Ирске. Велика Британија није признала тај акт и дала Ирској статус доминиона 1921. Самосталност Ирске признала 1949, али без Северне Ирске. 1925 — Албанија је прогласила себе републиком. 1936 — Едвард VIII постао краљ Уједињеног Краљевства после смрти оца Џорџа V, а абдицирао је у децембру исте године да би могао да се ожени Американком Волис Симпсон. 1942 — Немачке снаге под командом Ервина Ромела почеле контраофанзиву против савезничке војске под британском командом у северној Африци у Другом светском рату. Мађарски војници у Другом светском рату у Новом Саду спровели рацију и у наредна два дана убили и бацили у Дунав 1.300 новосадских Јевреја, Срба и Рома. 1954 — САД поринуле прву подморницу на атомски погон „УСС Наутилус“. 1968 — Почела је битка за Ке Сан у Вијетнамском рату. 1968 — Амерички бомбардер Боинг B-52 који је носио 4 хидрогенске бомбе се срушио на Гренланду. 1976 — Два англо-француска „конкорда“ истовремено полетела из Париза и Лондона на првим редовним путничким линијама тог суперсоничног авиона. У СССР први пут дозвољена продаја западних листова, међу којима „Њујорк тајмс“ и „Фајненшенел тајмс“. 1986 — У експлозији аутомобила-бомбе у источном Бејруту у близини седишта хришћанске партије Фаланга председника Либана Амина Џемаила, погинуле 22 особе, 102 повређене. 1993 — Хрватске снаге напале територију Републике Српске Крајине у зонама под заштитом Уједињених нација у намери да заузму Масленички мост, аеродром „Земуник“ код Задра и брану Перућа. 1997 — Канцелар Немачке Хелмут Кол и премијер Чешке Вацлав Клаус потписали декларацију о помирењу у којој је Немачка изразила жаљење због нацистичке окупације Чехословачке, од 1938. до 1945, а Чешка због протеривања Немаца из Судетске области после Другог светског рата. 1998 — На позив кубанског председника Фидела Кастра папа Јован Павле II почео петодневну историјску посету тој комунистичкој земљи. У Босни и Херцеговини представљена конвертибилна марка, нова заједничка монета за оба ентитета, Федерацију БиХ и Републику Српску. 2000 — Први официри Косовског заштитног корпуса положили заклетву у Приштини. КЗК формиран трансформацијом ОВК који је од 1996. вршио оружане нападе на полицијске станице Министарства унутрашњих послова Србије на Косову и Метохији, а током 1998. и 1999. ушао у отворен сукоб са српским снагама безбедности. Срби са Косова и Метохије одбили да уђу у КЗК. 2007 — Одржани су ванредни избори за Скупштину Србије. 2021 — Тероризам: У бомбашком нападу на једну пијацу у Багдаду погинуле су најмање 32 особе. Рођења 1790 — Димитрије Фрушић, српски лекар и новинар. (прем. 1838) 1845 — Хариет Бакер, норвешка сликарка. (прем. 1932) 1861 — Ђорђе Јовановић, српски вајар. (прем. 1953) 1868 — Феликс Хофман, немачки хемичар. (прем. 1946) 1881 — Иван Рибар, хрватски и југословенски политичар, учесник Народноослободилачке борбе и јунак социјалистичког рада. (прем. 1968) 1895 — Кристобал Баленсијага, шпански модни креатор. (прем. 1972) 1905 — Кристијан Диор, француски модни креатор. (прем. 1957) 1909 — Тодор Скаловски, македонски композитор и диригент. (прем. 2004) 1909 — Теофило Спасојевић, српски фудбалер. (прем. 1970) 1916 — Пјетро Рава, италијански фудбалер. (прем. 2006) 1922 — Тели Савалас, амерички глумац. (прем. 1994) 1922 — Пол Скофилд, енглески глумац. (прем. 2008) 1923 — Лола Флорес, шпанска певачица, играчица и глумица. (прем. 1995) 1924 — Бени Хил, енглески комичар, глумац и певач. (прем. 1992) 1941 — Пласидо Доминго, шпански оперски певач. 1942 — Илија Лукић, српски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 2018) 1953 — Пол Ален, амерички предузетник, суоснивач Мајкрософта. (прем. 2018) 1956 — Џина Дејвис, америчка глумица. 1960 — Бајро Жупић, српски фудбалер. 1961 — Халид Муслимовић, босанскохерцеговачки певач. 1961 — Иво Пуканић, хрватски новинар. (прем. 2008) 1963 — Хаким Олајџувон, нигеријско-амерички кошаркаш. 1963 — Детлеф Шремпф, немачки кошаркаш и кошаркашки тренер. 1964 — Жерал Паси, француски фудбалер. 1964 — Александар Шоштар, српски ватерполо голман. 1967 — Алфред Јерманиш, словеначки фудбалер. 1969 — Карина Ломбард, француско-америчка глумица и модел. 1970 — Ален Бокшић, хрватски фудбалер. 1972 — Кет Пауер, америчка музичарка, глумица и модел. 1975 — Оливер Дулић, српски политичар, хирург и ватерполиста. 1976 — Ема Бантон, енглеска музичарка, глумица и радио и ТВ водитељка, најпознатија као чланица групе -{Spice Girls}-. 1976 — Наташа Марковић, српска глумица 1978 — Едита Маловчић, аустријска певачица и глумица бошњачког порекла. 1981 — Иван Ергић, српски фудбалер. 1982 — Никола Маи, француски тенисер. 1983 — Саша Стојановић, српски фудбалер. 1984 — Дејан Миловановић, српски фудбалер. 1986 — Мајк Тејлор, амерички кошаркаш. 1988 — Немања Томић, српски фудбалер. 1989 — Догуш Балбај, турски кошаркаш. 1989 — Хенрих Мхитарјан, јерменски фудбалер. 1992 — Марија Вуковић, црногорска атлетичарка. 1994 — Лора Робсон, енглеска тенисерка. 2001 — Џексон Брандиџ, амерички глумац. Смрти 1793 — Луј XVI, француски краљ. (рођ. 1754) 1851 — Алберт Лорцинг, немачки композитор, певач и диригент. (рођ. 1801) 1894 — Војислав Илић, српски песник, утемељивач реализма у српској поезији (рођ. 1862) 1924 — Владимир Лењин, вођа Октобарске револуције 1917, творац совјетске Русије. (рођ. 1870) 1926 — Камило Голђи италијански научник и лекар, добитник Нобелове награде за физиологију и медицину. (рођ. 1843) 1938 — Жорж Мелијес, који се сматра првим филмским режисером и првим синеастом. (рођ. 1861) 1950 — Џорџ Орвел, британски писац-сатиричар. (рођ. 1903) 1957 — Петар Крстић, српски композитор, диригент и музички педагог. (рођ. 1877) 1959 — Сесил Блаунт де Мил, амерички филмски режисер и продуцент. (рођ. 1881) 2002 — Пеги Ли, легенда џез и поп-музике. (рођ. 1920) 2006 — Ибрахим Ругова, лидер косовских Албанаца. (рођ. 1944) 2015 — Кемал Монтено, босанскохерцеговачки кантаутор, текстописац, композитор и шансоњер. (рођ. 1948) 2019 — Исмаил Мачев, југословенски атлетичар. (рођ. 1960) 2019 — Емилијано Сала, аргентински фудбалер. (рођ. 1990) 2019 — Мирослав Прокопијевић, српски економиста. (рођ. 1953) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свете мученике Јулијана и Василису Преподобног Георгија Хозевита Свету Домнику Светог Григорија епископа охридског Свештеномученика Картерија Свете мученике Теофила ђакона и Еладија мирјанина Светог Илију пустињака Преподобног Григорија Охридског Спомен светих мученика Келсија, Антонија, Анастасија, Мариониле, седморо дечака и двадесет војника Светог Кира, патријарха Цариградског Светог Атика, патријарха Цариградског Светог Агатона Светог мученика Абу Свету мученицу Партену Свештеномученика Исидора и осталих 72 с њим Светог Макарија Макриса Преподобног Теодора Референце 121


source: fineweb

text: Фотодинамичка терапија |Fotodinamička terapija| Приказ изблиза руку хирурга у операционој сали са светлосним зраком који се креће дуж оптичког влакна током Фотодинамичка терапије. Његов ваздух је ласерски зрак које раздвојен у два различита степена да би се креирала одговарајућа терапеутска таласна дужина. Пацијенту је дат фотосензитивни лек које су апсорбовале ћелије рака. Током операције, светлосни зрак се поставља на место тумора, чиме се активира лек који убија канцерозне ћелије. |Класификација и спољашњи ресурси| |Patient UK||Фотодинамичка терапија| |MeSH||D010778| Фотодинамичка терапија (PDT,фотохемотерапија) је форма фототерапије која користи нетоксична, на светлост сензитивна једињења, која се селективно излажу светлости, након чега она постају токсична за циљне малигне и друге оболеле ћелије. Потврђено је да ПДТ има способност убијања ћелија микроба, укључујћи бактерије, гливе и вирусе. Популарна је примена ПДТ у третману акни. Она налази клиничку примену у третирању широког опсега медицинксих обољења, укључујући старосну макуларну дегенерацију и малигне канцере,[1] и сматра се терапеутском стратегији са која је минимално инвазивна и токсична. Већина модерних ПДТ примена обухвата три кључне компоненте: фотосензитизер, извор светлости и кисеоник ткива. Комбинација ове три компоненте доводи до хемијске деструкције било којег ткива које је било селективно апсорбовало фотосензитизер или је локално изложено светлости. Таласна дужина светлости треба да буде подесна за побуђивање фотосензитизера да би се произвеле реактивне врсте кисеоника. Те реактивне врсте кисеоника генерисане путем ПДТ су слободни радикали (Тип И ПДТ) генерисани путем апсорпције електрона или трансфера са молекула супстрата и високо реактивног стања кисеоника познатог као синглетни кисеоник (Тип II PDT). За разумевање ПДТ механизма важно је разликовати га од других ласерских терапија, као што је ласерко зарастање рана и рејувенација, или уклањања длака интензивним пулсирајућим светлом, које не користе фотосензитизер. Референце[уреди] - Wang, SS; J Chen, L Keltner, J Christophersen, F Zheng, M Krouse, A Singhal (2002). „New technology for deep light distribution in tissue for phototherapy”. Cancer Journal 8 (2): 154—63. doi:10.1097/00130404-200203000-00009. PMID 11999949. Lane, N (Jan 2003). „New Light on Medicine”. Scientific American.


text: Холандска источна Индија Од раног 17. века на архипелагу била је доминирајућа снага Обједињена Холандска источноиндијска компанија (ВОЦ). Основана 1602. године, врло брзо је потискивала Португалију која је до тада владала тим подручјем. У то време, Португалија је била део Шпаније с којом је Холандија била у рату. Холанђани су 1605. од Португалаца узели Амбон на Молуцима и у њему основали своје прво упориште у подручју. Године 1619. основали су Батавију, како се у то време називала данашња Џакарта, као главно седиште Компаније, а њихова власт првобитно је обухватала само уже подручје око Батавије. Надаље, током 17. века, заузели су постепено све важније луке архипелага: 1641. Малаку (Малајско полуострво), 1667. Аћех (север Суматре), 1669. Макасар (Борнео) и, на крају, 1682. до тада британски Бантен (Јава). Привреда колоније заснивала се на зачинима који су на различитим острвима узгајани као монокултура: Амбон је био специјализиовн за клинчиће, Тимор за сандаловину, Бандска острва за мушкатне орашчиће. Са такође холандског Цејлона долазио је цимет, а веома важан зачин који је такође узгајан био је и црни бибер. Бибер су размењивали за памук из Индије и сребро из Америке. Један од важних извора богатства Компаније била је и трговина унутар архипелага. Садржај Преузимање од стране холандске владе након 1799.[уреди] Крајем 18. века ВОЦ је већ дуго био држава у држави. Након 1799. кад је ВОЦ распуштен и међуфазе у време наполеонских ратова архипелагом је управљала Британија, да би потом холандска држава преузела управљање. При томе су Британци вратили читаво подручје као јединствену Холандску колонију. Овај процес довршен је 1824. споразумом којим су и замењени британско упориште Бенгкулен (данас Бенгкулу) на Суматри за Малаку до тада холандско упориште на Малајском полуострву. Тако су колонијалне силе рационално заокружиле своја подручја утицаја. Холандска влада наставила је ВОЦ-ов омиљени начин владања овим подручјима, индиректно, преко индонезијских кнежева. Током 19. века унутрашњост многих острва, на којима је до тада ВОЦ имао само упоришта, се колонизују. Тако је од 1908. читава територија касније Индонезије припадала Холандској источној Индији. Граница с Португалским Тимором, која се углавном поклапа с данашњом границом између Индонезије и Источног Тимора, коначно је дефинисана 1916. године. Колонијалне трупе[уреди] Још у време постојања Источноиндијске компаније већи део ангажованих војника био је регрутован из редова немачких добровољаца. Иста пракса настављена је и касније. До 1900. удео нехоланђана у европском особљу био је значајно изнад 50%, док се тај удео касније кретао око једне трећине. Од локалног становништва, врбовани су углавном Јаванци које се сматрало ратоборнима, и претежно хришћански Амбонежани. За стражарске службе и сузбијање герилаца у Аћеху још 1890-их образоване су помоћне јединице[1] Други светски рат и независност[уреди] Након јапанског напада на Перл Харбор, холандска влада у егзилу, заједно с САД-ом и Великом Британијом и другим земљама, објавила је рат Јапану. Од 16. јануара 1941. до 8. марта 1942. Јапан је освојио читаво подручје Холандске источне Индије, а 9. марта објављена је нападачима безусловна предаја[2]. Подручје је све до краја рата 1945. остало у јапанским рукама. Јапанци су за то време подржавали индонезијски национални покрет предвођен Сукарном и Мохамедом Хатом. Након јапанске капитулације 15. августа 1945. републиканац Сукарно објавио је независност Холандске источне Индије. Холандија то није прихватила, него је покушала да обнови своју власт. У прелазном раздобљу, према договору јапанске трупе су, надзиране Британцима, и даље бринуле за ред и мир. У том времену републиканци су успели да овладају великим деловима Јаве и неким другим подручјима. У две војне акције, еуфемистички назване полицијскима, Холанђани су вратили велике делове тих подручја под своју контролу. Но, светска јавност, међу осталима и САД од чије финансијске подршке је Холандија зависила, осудиле су акције. Холандија је признала независност Индонезије 27. децембра 1949. но задржала је суверенитет над Холандском Новом Гвинејом до 1962. када је, под притиском САД, прихватила предају и тог подручја Индонезији. При томе, као један од услова Холандија је захтевала провођење референдума у Папуи о припајању Индонезији. Индонезија је манипулисала референдумом у своју корист, но Уједињене нације су га службено признале. Извори[уреди] - Hack, Karl; Rettig, Tobias (izdavač): Colonial Armies in Southeast Asia, Abingdon 2006. ISBN 978-0-415-33413-6.; Teitler, Gerke: The Mixed Company (glava 6) - Историја умећа ратовања, задња измена 19. 7. 2008.


ВУЧИЋ ПРЕЛОМИО: Крећу преговори Србије за евроазијску унију!? | Патриот Насловна Вести ВУЧИЋ ПРЕЛОМИО: Крећу преговори Србије за евроазијску унију!? Претходни текстИвица Дачић-ШМЕКЕР! Следећи текстВучић: Да ли су проблем срушене бараке у Савамали, или је у питању рушење мене?


source: CulturaX

text: Скупштина Града Кикинде донела још у јуну Одлуку о суоснивању Јавног предузећа за просторно и урбанистичко планирање и пројектовање "Завод за урбанизам Војводине", са седиштем у Новом Саду, које ће ову делатност обављати за потребе нашег града. Како сазнајемо из, за изгласавање спремне одлуке Скупштине АП Војводине, Кикинда се са својих близу 60.000 становника налази на списку мањих локалних самоуправа које ће плаћати услуге Завода, јер саме нису у стању да се урбанизмом баве у својој локалној средини, а реч је о 23 општине које имају од 8.000 до 40.000 становника. Поред цистерне за септичке јаме коју најмимо из Београда и баждарења водомера које нам такође раде Београђани, ово представља још једно понижење Кикинде јер, очигледно је да међу расположивим кикиндским урбанистима нема политички подобних и да је, опет на штету града, у току партијски "лов на вештице". Једну по једну надлежност, један по један посао, плаћамо на рачуне фирми ван наше локалне средине. Те фирме плаћањем разних намета пуне буџете неких других локалних самоуправа. Где је интерес грађана ту? Намеће се питање, због чега је донешена оваква одлука, ако знамо да је просторно и урбанистичко планирање и пројектовање једна од бројних делатности ЈП "Кикинда", које на свом сајту поносно истиче да у је служби инжењеринга овог предузећа запослено 11 искусних људи одговарајућих струка, од којих је пет лиценцираних инжењера са низом година искуства у раду на: пројектовању и изградњи и одржавању објеката нискоградње и високоградње, изради урбанистичке документације, пројектовању, изградњи и одржавању саобраћајне сигнализације... Осим тога, директор ЈП Кикинда Данило Фурунџић завршио је докторске студије на Архитектонском факултету у Београду, управо у области урбанизма и често је од стране локалне власти представљан као вундеркинд и велики стручњак. Али, овај директор, иначе Београђанин, наравно није локал патриота нашег града и њему је ово један посао мање. Не може се очекивати да Београђанину буде и мало стало до очувања достојанства Кикинде. Овај чин отвара многа друга питања, као нпр: Да ли доношење ове одлуке значи да ће ови стручњаци из ЈП Кикинда добити отказе, јер неће постојати потреба за њиховим ангажовањем, када новоосновани Завод буде радио њихов посао? Ипак, најбитније питање које се намеће је: КОЛИКО ЋЕ УСЛУГЕ ЗАВОДА ЗА УРБАНИЗАМ КОШТАТИ ГРАЂАНЕ КИКИНДЕ? Срамота је да се Кикинда сврста на списак малих локалних самоуправа дупло мањих од себе, ако знамо да већ 50 година имамо службу која се бави урбанизмом.


text: 12. јануар је дванаести дан у години у Грегоријанском календару. 353 дана (354 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 475 — Византијски цар Зенон приморан је да побегне из своје престонице у Константинопољу, а његов генерал Василиск стиче контролу над царством. 812 — Изасланици византијског цара Михаила I Рангабеа склопили мир у Ахену с франачким царем Карлом Великим, после више од деценије рата Византије и Франачког царства. Један од узрока рата било је Карлово крунисање 800. године у Риму за светог римског цара, што је титула на коју је право полагао Константинопољ. Тај споразум је имао веома озбиљне последице за све српске земље - оне су подељене граничном линијом између два царства која ће временом постати граница источног и западног хришћанства. 1528 — Шведски краљ Густав I крунисан је за шведског краља, који је већ владао од свог избора у јуну 1523. 1554 — Баинаунг, iz династије Тоунгу који ће наставити да придобија околне државе у своје царство, тако да ће то постати у једном периоду највеће царство у историји југоисточне Азије, тада те 1954. године крунисан је за краља Бурме. 1616 — Португалски капетан Франциско Калдеира Кастело Бранко на делти реке Амазон основао је град Белем у Бразилу. 1848 — На Сицилији се догодио устанак Палерма против Бурбонског краљевства Две Сицилије. 1866 — У Лондону је основано Краљевско ваздухопловно друштво. 1872 — Јоханес IV је крунисан за цара Етиопије у Аксуму , што је прво царско крунисање у том граду после више од 200 година. 1873 — У Србији је уведен динар као новчана јединица, чиме је отклоњен монетарни хаос и употреба више од 40 врста туђег металног новца – дуката, форинти, талира, цекина и других. 1879 — Почео је рат између Британаца и племена Зулу у јужној Африци. 1894 — Japanske trupe su počele invaziju Koreje. 1906 — Почео Царински рат између Краљевине Србије и Аустроугарске монархије 1915 — Полетео је први авион начињен у потпуности од метала, који је конструисао Немац Хуго Јункерс. 1916 — Први светски рат: Освалд Боелцке и Мак Имелман, добили су највишу војну награду Немачког царства за по осам ваздушних победа над савезничким авионима, Поур ле Мерите, као први немачки авијатичари који су је заслужили. Први светски рат: У оперативни дневник Треће аустријске армије записано је да је та армија неспособна да настави борбу на Мојковцу без попуне новим снагама, а црногорској војсци је наређено да по сваку цену издржи нападе и сачува одступницу српској војсци која је већ била безбедна. 1918 — Српска војска је по завршетку Првог светског рата ушла у Земун, чиме је окончана двовековна владавина Хабсбуршке монархије у том граду. 1932 — Хети Каравај, демократа из Арканзаса, постала прва жена изабрана у Сенат САД. 1940 — Други светски рат: Русија бомбардовала финске градове. Други светски рат: Краљевина Југославија је потписала с Мађарском пакт о вечном пријатељству, у намери да побољша односе с Немачком. 1942 — Други светски рат: Председник Сједињених Држава Франклин Д. Роосевелт је по извршној наредби 9017, основао Национални одбор за ратне раднике. Одбор је био нешто као арбитражни суд у случајевима спорова око управљања радним односима како би спречио прекиде рада који би могли ометати ратне напоре. Пошто се десила комплетна пренамена цивилне индустрије у војну због ратног стања, дошло је до побуне у неким предузећима који нису баш били вољни да раде ствари које им се не исплате, онда је због тога и основан овај одбор који се бавио решавањем радних спорова и функцијама стабилизације зарада. Национални одбор се даље децентрализовао 1943. године, када је успоставио посебне трипартитне комисије који ће се бавити одређеним индустријама на националној основи. Рузвелтов наследник Хари С. Труман издао је извршну наредбу 9672 о престанку рада Националног одбора за рад ратних радника 31. децембра 1945. Радне спорове је након тога арбитрирао Национални одбор за радне односе. Други светски рат: Италијански гувернер окупиране Црне Горе генерал Пирцио Бироли наредио да се за једног убијеног или рањеног официра стреља 50, а за подофицира или војника 10 цивила. Други светски рат: Јаке италијанске снаге су упале у зетска села Горичане и Махалу, надомак Подгорице. У таласима Мораче и на њеним обалама погинули су командант зетског батаљона Нико Мараш (његово име данас носи једна од основних школа у Зети), комесар горичанске чете Војин Божовић и борац Милутин Марковић, који је одбијајући да се преда Италијанима бомбом извршио самоубиство. 1945 — Други светски рат: Почетак офанзивних операција Црвене армије на реци Висли, због којих су немачке снаге биле приморане да обуставе удар у Алзасу и да све расположиве резерве пребаце на совјетско-немачки фронт. Од тада па све до капитулације Трећег рајха иницијатива на фронтовима била је у рукама антифашистичке коалиције. 1953 — Скупштина Југославије усвојила нов Устав. Укинуто Веће народа и формирано Веће произвођача, чиме је изгубљено национално обележје институционалне скупштинске структуре. 1962 — Вијетнамски рат: Покренута је операција Чопер, прва америчка борбена мисија у рату. Американци су крајем децембра са 82 хеликоптера слетели у Сајгон и чекали наређење о нападу. У нападу је учествовало преко 1000 падобранаца против Вијетнамаца, који су били поприлично изненађени нападом, али су стекли драгоцено борбено искуство које су касније са великим учинком користили против америчких трупа. 1963 — Независност: Кенија је постала независна држава у оквиру Британског комонвелта с Џомом Кенијатом као премијером. На исти дан 1964. године постала је република, а Кенијата први председник. 1964 — Војни пуч: У Занзибару, месец дана пошто је та острвска афричка држава у Индијском океану постала независна, збачен је са власти султан у побуни познатој као Занзибарска револуција и проглашена република с председником Абеидом Карумеом. Четири месеца касније Занзибар се ујединио с Тангањиком у Танзанију. 1966 — Вијетнамски рат: Линдон Б. Џонсон је изјавио да би Сједињене Државе требало да остану у Јужном Вијетнаму док се тамошња комунистичка агресија не оконча. 1969 — Објављен први албум британске рок групе Лед зепелин. Грчка се повукла из Савета Европе и тиме избегла да због војног режима и кршења људских права буде избачена из те европске институције. 1970 — Грађански рат: Године 1967. започети грађански рат за аутономију Бијафре од Нигерије завршио је победом нигеријских трупа и капитулацијом генерала Филипа Ефионга. 1977 — Израелци су масовним демонстрацијама изразили протест због одлуке Француске да пусти на слободу Абу Дауда, вођу палестинских терориста који су 1972. извршили масакр над израелским атлетичарима на Олимпијским играма 1972. у Минхену. 1979 — Војни пуч: Група генерала извршила је војни удар у Јужној Кореји и преузела власт. 1981 — Почела са емитовањем америчка ТВ сапуница „Династија“. 1983 — Тероризам: Шиитски екстремисти активирали су аутомобиле бомбе испред америчке и француске амбасаде у Кувајту. Пет особа је погинуло, а 86 рањено. 1990 — Румунски председник Јон Илијеску саопштио да је Комунистичка партија Румуније стављена ван закона. 1991 — Конгрес САД одобрио председнику Џорџу Бушу употребу војне силе да би присилио ирачку армију да напусти Кувајт. 1992 — Влада Алжира дан после оставке шефа државе Шадлија Бенџедида одложила другу рунду парламентарних избора, образложивши то „немогућношћу настављања изборног процеса“. На изборима водио исламски Фронт националног спаса. Исламисти се прихватили оружја и у наредним годинама убијено више десетина хиљада Алжираца. Референдум за територијалну и политичку аутономију Албанаца у Македонији 1993 — Комесаријат Уједињених нација за избеглице саопштио је да је 1992. у свету било више од 18,5 милиона избеглица. Број избеглица повећан за 3,5 милиона у односу на 1991, од чега три милиона расељено и избегло са територије Југославије. Рат у БиХ: На мировним преговорима у Женеви председник Републике Српске Радован Караџић прихватио уставне принципе предвиђене Венс-Овеновим мировним планом. 1995 — Савет безбедности УН за још сто дана продужио делимичну суспензију санкција Савезној Републици Југославији. 1996 — Рат у БиХ: Прве руске јединице у саставу ИФОР стигле у Босну и Херцеговину, у првој заједничкој војној мисији с трупама САД и осталих западних земаља после Другог светског рата. 1997 — Вештачки сателити: Програм свемирског шатла: Атлантис је лансиран из свемирског центра Кенеди у мисији СТС-81 до руске свемирске станице Мир, носећи астронаута Џерија М. Линенгера на четворомесечном боравку на станици, замењујући астронаута Џон Е. Блаха. 1998 — 19 европских држава потписало документ о забрани клонирања људских бића. У Београду почео штрајк Градског саобраћајног предузећа. Први пут у стогодишњој историји јавног превоза на београдске улице није изашло ниједно возило ГСП. Штрајк трајао шест дана. Немачка пристала да установи фонд од 200 милиона марака ради обештећења око 18.000 Јевреја из источноевропских земаља, који су претрпели мучење нациста у Другом светском рату. 2000 — Тероризам: Турска влада сагласила се да одгоди смртну казну вешањем вођи курдских побуњеника Абдулаху Оџалану. Велика Британија хомосексуалцима дозволила службу у оружаним снагама. Еритреја и Етиопија потписале су у Алжиру мировни споразум којим је окончан двогодишњи рат око граница. 2002 — У Бечу је Стални савет ОЕБС-а одлучио да продужи мандате својих мисија на простору бивше Југославије. 2005 — Амерички председник Џорџ Буш изјавио је да је око 30.000 грађана Ирака погинуло у рату у тој земљи, од почетка инвазије 20. марта 2003. године. 2006 — У стампеду, за време ритуалног каменовања ђавола задњег дана Хаџа на Мини, Саудијска Арабија, погинула 362 су муслиманска ходочасника. Тероризам: Турчин Мехмет Али Агџа који је 1981. покушао да убије папу Јована Павла II, пуштен је на слободу после одлежаних готово 25 година робије у италијанским и турским затворима због атентата на папу као и убиства једног турског новинара. Бивши чилеански диктатор Аугусто Пиноче пуштен је, уз кауцију од 20.000 долара, из кућног притвора и ослобођен одговорности за случајеве кршења људских права. 2007 — Шпанска полиција ухапсила је Изабелу Перон, 75-годишњу бившу председницу Аргентине, због истраге у њеној домовини поводом ликвидације левичарских активиста пре војне диктатуре од 1976. до 1983. 2008 — У хеликоптерској несрећи у Македонији у близини Скопља, погинуло је 11 македонских војника који су се враћали из Босне, у којој су боравили у оквиру снага Еуфора 2009 — Шеф италијанске дипломатије Франко Фратини позвао је Хрватску и Словенију да реше свој седамнаест година стар гранични спор. 2010 — У земљотресу на острву Хаити погинуло око 316.000 особа. 2012 — Хашки трибунал осудио је генерала Војске Републике Српске Здравка Толимира на доживотни затвор, прогласивши га кривим за геноцид над Муслиманима из Сребренице у лето 1995. године. 2016 — Тероризам: У бомбашком нападу у центру Истанбулу погинуло 10 особа, од чега 9 немачких држављана, а 15 је тешко повређено. За напад код Теодосијевог обелиска, 25 метара од Плаве џамије и недалеко од Аје Софије, туристичког срца тог града, и најпопуларније туристичке дестинације у граду, осумњичен је један 28-годишњи терориста из Сирије. Рођења 1628 — Шарл Перо, француски писац и академик. (прем. 1703) 1852 — Жозеф Жофр, француски маршал. (прем. 1931) 1873 — Спиридон Луис, грчки маратонац, победник на Првим олимпијским играма 1896. године. (прем. 1940) 1876 — Џек Лондон, амерички писац. (прем. 1916) 1878 — Ференц Молнар, мађарски писац и драматург. (прем. 1952) 1893 — Херман Геринг, немачки политичар, пилот и војни заповедник, најближи Хитлеров сарадник, други човек Трећег рајха. (прем. 1946) 1899 — Паул Херман Милер, швајцарски биохемичар, добитник Нобелове награде за медицину (1948). (прем. 1965) 1903 — Игор Курчатов, совјетски нуклеарни физичар. (прем. 1960) 1906 — Емануел Левинас, француски филозоф. (прем. 1995) 1910 — Луиза Рајнер, немачко-америчко-британска глумица. (прем. 2014) 1922 — Татјана Арамбашин Слишковић, хрватска књижевница, новинарка и преводилац. (прем. 2009) 1928 — Рут Браун, америчка музичарка и глумица. (прем. 2006) 1929 — Аластер Макинтајер, шкотски филозоф. 1933 — Исидоро Блајстен, аргентински књижевник. (прем. 2004) 1944 — Џо Фрејзер, амерички боксер. (прем. 2011) 1949 — Харуки Мураками, јапански писац. 1949 — Отмар Хицфелд, немачки фудбалер и фудбалски тренер. 1951 — Керсти Али, америчка глумица. (прем. 2022) 1951 — Раш Лимбо, амерички радијски водитељ, конзервативни политички коментатор и писац. (прем. 2021) 1956 — Николај Носков, руски музичар. 1960 — Доминик Вилкинс, амерички кошаркаш. 1967 — Бланчард Рајан, америчка глумица. 1968 — Богољуб Митић, српски глумац, комичар и ТВ водитељ. (прем. 2017) 1969 — Роберт Просинечки, хрватски фудбалер и фудбалски тренер. 1970 — Рејквон, амерички хип хоп музичар. 1974 — Мелани Чизом, енглеска музичарка и глумица, најпознатија као чланица групе -{Spice Girls}-. 1976 — Драган Исаиловић, српски фудбалер. 1982 — Пол-Анри Матје, француски тенисер. 1982 — Немања Супић, босанскохерцеговачки фудбалски голман. 1987 — Наја Ривера, америчка глумица, певачица и модел. (прем. 2020) 1987 — Салваторе Сиригу, италијански фудбалски голман. 1989 — Аксел Витсел, белгијски фудбалер. 1989 — Бранко Лазић, српски кошаркаш. 1990 — Нихад Ђедовић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1991 — Тина Крајишник, српска кошаркашица. 1991 — Пикси Лот, енглеска музичарка и глумица. 1992 — Драгољуб Срнић, српски фудбалер. 1992 — Славољуб Срнић, српски фудбалер. 1993 — Зејн Малик, енглески музичар. 1994 — Емре Џан, немачки фудбалер. 1995 — Алесио Ромањоли, италијански фудбалер. 1996 — Ела Хендерсон, енглеска музичарка. Смрти 1519 — Максимилијан I Хабзбуршки, цар Светог римског царства (рођ. 1459) 1665 — Пјер Ферма, француски математичар. (рођ. 1601) 1937 — Ђорђе Вајферт, српски привредник. (рођ. 1850) 1976 — Агата Кристи, енглеска књижевница .(рођ. 1890) 1977 — Анри Жорж Клузо, француски режисер и сценариста. (рођ. 1904) 2002 — Сајрус Венс, државни секретар САД. (рођ. 1917) 2003 — Морис Гиб, енглески музичар (група Би Џиз). (рођ. 1949) 2004 — Олга Ладиженскаја, руска математичарка. (рођ. 1922) 2009 — Драган Савић, српски аутор стрипова, карикатуриста, сликар и новинар. Један је од оснивача листа Ошишани јеж. 2019 — Славољуб Ђукић, српски новинар и публициста (рођ. 1928) 2021 — Дарија Пантић, српска игуманија (рођ. 1950) 2021 — Богдан Станојевић, румунски глумац и политичар српског порекла (рођ. 1958) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свету мученицу Анисију Преподобну Теодору Цариградску Светог апостола Тимона Преподобну Теодору Кесаријску Преподобног мученика Гедеона Референце 112


Аслан је слетео на Земљу - 31.03.2021, Sputnik Србија Аслан је слетео на Земљу Аслан Карацев заустављен је у трећем колу турнира у Мајамију изгубивши меч од Американца Себастијана Корде са 2:0 у сетовима. 31.03.2021, Sputnik Србија © Sputnik / Tennis Australia / Уђи у фото-галеријуРуски тенисер Аслан Карацев Аслан Карацев заустављен је у трећем колу турнира у Мајамију изгубивши меч од Американца Себастијана Корде са 2:0 у сетовима. Руско тајно оружје, како су га прозвали Рубљов и Медведев током АТП купа који је Русија почетком године освојила, свој бриљантан почетак сезоне „умрљао“ је поразом од 60 места ниже рангираног Корде, притом дошавши до само три гема током дуела. Пошто је стигао до полуфинала Аустралијан опена, као први дебитант у историји Опен ере коме је тако нешто пошло за руком, и освојио свој први АТП турнир победом над Лојдом Харисом у Дубаију, Карацев је пружио исподпросечну партију у другом колу турнира на Флориди. Двадесетогодишњи Американац држао је конце у својим рукама током целог меча, па је после само сат времена и девет минута игре заслужено славио. Рус је лоше отворио меч, пропустио две брејк прилике у другом гему, већ у шестом дозволио противнику да му одузме сервис, и без шанси до краја сета обезбедио себи, испоставиће се, недостижан заостатак- 6:3. У другом сету Карацев је освојио само 13 поена, и без освојеног гема „погурао“ талентованог Кордa у осмину финала турнира у Мајамију где ће га сачекати девети тенисер света, Дијего Шварцман. ►Руса се сви плаше, па чак и спонзори


НОВА СПЕКУЛАЦИЈА О КРЕТАЊУ ГРУЕВСКОГ: Ево где се сада налази – Говори Србија Бивши македонски премијер Никола Груевски и даље је у Албанији, одакле ће вечерас отпутовати за Турску, која му је обећала азил - најновија је од бројних шпекулација о томе где се налази бивши лидер и сада појединачно најутицајније, иако опозиционе, странке ВМРО-ДПМНЕ. Шпекулације и „информације“ не престају од понедељка, када је Груевски на Фејсбуку објавио да је у Будимпешти, те да је од мађарских власти затражио политички азил, што су потврдиле и власти те земље. Како се, мејутим, од тада није појавио у јавности, почела су нагађања о томе где се заправо налази бивши македонски премијер, како је изашао из земље, с обзиром на то да су му јула прошле године одузети лични и дипломатски пасош, а из тога се извлаче и закључци ко му је помогао. Груевски је иначе на Фејсбуку објаснио да је Македонију наустио зато што је последњих седмица добијао претње смрћу. Од тада је „случај Груевски“ медијски хит у Македонији, земљама региона и светских медија, а које од наводних сазнања о његовом тренутном боравку је тачно – засад није познато. Да је и даље у Албанији, на подручју Влора – Саранда и да ће вечерас отпутовати за Турску, јавила је јутрос македонска телевизија 24њуз, а пренео портал АБЦњуз.ал. Као још једна могућа дестинација Груевског помиње се и Грузија. Што се тиче Будимпеште, где се сам Груевски „лоцирао“, канцеларија мадарског премијера Виктора Орбана потврдила је у четвртак да је он поднео захтев за азил мађарској канцеларији за имиграције, тражећи избеглички статус. Албанска полиција саопстила је у четвртак увече да је Груевски путовао дипломатским возилом мађарске амбасаде и да је прешао границни прелаз са Црном Гором, Хани и Хотит, 11. новембра, пренела је АТА. Министарство унутрашњих послова Црне Горе потврдило је у исто време да је Груевски 11. новембра ушао у Црну Гору и истог дана је наустио. Дојче веле, позивајући се на неименовани извор из црногорске полиције, пише данас да је Груевски у ту државу ушао на граничном релазу Божај, те да је истог дана и у истом аутомобилу, наводно наставио у правцу Србије, у коју је, кажу, ушао на граничном прелазу Добраково. Наводи се да је Груевски из Албаније у Црну Гору ушао са личном картом, те да је на исти начин прешао и границу Црне Горе и Србије, где је мађарским дипоматама у Београду предат у мотелу „Лукс“ у Гостуну, у близини Пријепоља. За разлику од албанске и црногорске полиције, македонска и даље ћути. Због тога у македонским медијима влада прави хаос. Објављује се тако да је Груевски још увек у Албанији, па чак и то да је на свом путу до Мађарске био прерушен у жену. Албанска телевизија Топченел јавила је данас да аналитичари сматрају да Мађарска, као земља Европске уније, неће моћи моћи да задржи Груевског због притиска и да ће можда морати да тражи неко сигурније место, а то би, према њима, могла бити Русија. Македонско тужилаштво сумња да је Груевски успео да напусти земљу без помоћи безбедносних структура, али се, за сада, само пребацује одговорност од једне до друге институције, без помињања конкретих имена. Актуелни македонски премјер Зоран Заев је рекао данас да, ако се утврди да је Груевски при напуштању земље имао помоћ, тај неко ће сносити последице. Он је такође отворио ново питање – да ли је Груевски Македонију напустио добровољно или је можда киднапован. Македонско специјално тужилаштво је након промене власти у тој земљи, у пролеће прошле године, против Груевског покренуло чак четири кривична спора, а по једном је већ правоснажно осуђен на две године затвора. Пошто се 8. новембра, када је био крајњи рок, није добровољно појавио у затвору Шутка, македонске власти су саопштиле да је Груевски наустио земљу. Два дана касније за Груевским је расписана најпре национална, а потом и међународна потерница.


Забавите разговор са људима из свих крајева Сомали регион. Бесплатно Цхат [Пцлаве1] у којима можете да урадите следеће ствари:


Мали акционари: Невиђена пљачка земље уз подршку државе БЕОГРАД, СОМБОР - У Војводини је током протеклих 10 година приватизацијом спроведена невиђена пљачка пољопривредних добара заједничким деловањем тајкуна, судова, тужилаштва, Агенције за приватизацију, Владе Војводине и Владе Србије, рекли су данас оштећени мали акционари приватизованих предузећа. "Позивамо министра унутрашњих послова Ивицу Дачића и специјалног тужиоца да појачају рад. Локални тајкуни су уз помоћ политичке елите опљачкали имовину стварану генерацијама", рекао је на конференцији за новинаре председник Савеза акционара Војводине Ненад Илић. Странцима продато 50.000 хектара земљишта Илић је навео и да је странцима продато 50.000 хектара земљишта, иако то није по закону, и навео да су највише земље купиле фирме из Хрватске, Мађарске, Ирске, а да се "помиње" и капитал из САД. Додао је да је неколико предузећа одузето Милету Јерковићу, партнеру Дарка Шарића, али да се спрема продаја "сличним купцима". Председник Одбора за представке и предлоге Скупштине Србије Саша Дујовић, коме су мали акционари предали документацију о пљачки, рекао је да су докази толико јаки да се поставља питање шта су радили државни органи. "Документацију ћемо послати Тужилаштву за организовани криминал и СПОК-у. Неправда је велика, све указује на криминалне активности у Војводини. Посетили смо 10 села и уверили се да су наводи малих акционара тачни. Профит одлази у џепове кримин 4000 ;алаца, а цене млека и меса су међу најскупљима у Европи", рекао је Дујовић, који је посланик на листи Социјалистичке партије Србије. На конференцији за новинаре говорили су и представници малих акционара приватизованих пољопривредних предузећа, који су сви указали на исти модел организоване пљачке. Зоран Лилић презадужио "Милетић" Представница малих акционара Пољопривредног предузећа "Милетић" из Српског Милетића Весна Петковић рекла је да је то предузеће имало 2.500 хектара плодних ораница, велику фарму са које је снабдевало млеком Новосадску млекару, тов јунади, циглану и млин који је млео најквалитетније брашно. "Половина те имовине није наведена приликом процене имовине за приватизацију. Предузеће је 1998. године прво процењено на седам милиона долара, а онда су сачекали промену закона после 2000. године и продали га за 39 милиона динара. Купио га је Лилић, који се представља као "Борис и Борислав"", рекла је Весна Петковић. Додала је да је од 350 радника на послу остало њих 80, а Лилић је презадужио предузеће, малим акционарима осам година није исплатио дивиденде и није их обавештавао о скупштинама акционара. "Тражимо да нам се врати земља коју су наши родитељи од 1946. године куповали од колониста и после се удруживали у задруге. Фирма је током последњих осам година три пута препродавана, а да ми то нисмо ни знали. У Српском Милетићу је катастрофа, а село је било познато по пољоприведној производњи", рекла је Весна Петковић. Панто Ђеклић из Фекетића рекао је да је задругу у Фекетићу 2005. године купила "Панонија" из Сомбора, која се обавезала да инвестира 27 милиона евра. "Агенција је одобрила као да је инвестирано, што је апсолутна лаж. Сточни фонд нам је преполовљен, у две банке је подигнуто 13 милиона евра кредита, стављена је хипотека на земљу, рачуноводствено је лажно приказивано као да је стање у минусу или на нули да би ми остали без дивиденди, и на крају су све продали неком Ирцу", рекао је Ђеклић. Радио-телевизије Војводине је истраживала како су десетине хиљада хектара војвођанског земљишта већ купили странци и због чега држава не реагује, када се зна да према закону о пољопривредном земљишту то није могуће. Погледајте прилог Светозар Бајић из Бачког Маглића рекао је да је у предузећу "Маглић", пре приватизације, било 550 стално запослених радника и да се фирма бавила првенствено ратарством, и да је имала и одмаралиште у Водицама са 100 кревета, које је процењено на 82 милиона динара. "Маглић је 2007. године продат Марбо продукту, који се бави производњом чипса. Књиговодствена вредност капитала била је 380 милиона динара, а продато је по почетној цени од 142 милиона. Класична пљачка у сарадњи са нашим ди 4000 1088;ектором. Агенцији за приватизацију дати су лажни подаци, имовина је незаконито отписана, одмаралиште приказано као отуђено, вредност нула", рекао је Бајић. Два закон у колизији Према подацима Агенције за приватизацију, путем тендера и аукције до сада је продато 153 пољопривредних предузећа, добара и комбината и приходовано око 280 милиона евра. Од тог броја за 38 пољопривредних предузећа раскинут је уговор о приватизацији. Приватизација пољопривредних предузећа и добара није ишла жељеним током , указују поједини стручњаци, пре свега због законских недоречености прописа у погледу статуса земљишта са којим су та добра располагала. Да прави проблем може да настане када више нормативних аката уређује исту област указује пример законског уређења статуса странаца приликом куповине земљишта у Србији. Тако, Закон о приватизацији одређује предмет приватизације као друштвени, односно државни капитал у предузећима и другим правним лицима, уколико посебним прописима није другачије одређено. Са друге стране, Закон о пољопривредном земљишту прописује да власник пољопривредног земљишта не може бити страно физичко или правно лице, те се предвиђа да се пољопривредно земљиште у државној својини преноси на управљање надлежном министарству до доношења одлуке о давању земљишта у закуп. www.rtv.rs


text: Dan Republike... Kosova Има ли још југоносталгичара? Њима пре свега посвећујем пресуде Хашког „трибунала“ у процесима Готовина-Маркач и Харадинај-Балај-Брахимај. Овакав какав је, другу пресуду и није могао да донесе. Прича да је лажни „суд“ неправедан је на истом нивоу као расправа о тами ноћи и влажности воде. Више него очигледно, дакле. Неки сад протестују против пресуде. Није проблем пресуда, проблем је сам Трибунал. Односно, Империја која иза њега стоји. Погледајте заставе на слици. Је ли вам сад јасно зашто Харадинај никад није могао бити осуђен? |(извор: НСПМ)| Јуче је у Србији био руски вицепремијер и лепо објаснио пред каквим је Београд избором, и какву политику Русија хоће да подржи, а какву неће. Али квислиншки режим жутог континуитета наставља да инсистира како је „интерес Србије да настави дијалог с Приштином због својих европских интеграција“. Дијалог? Не води се дијалог са убицама, терористима и окупаторима. Ту може да ради само Правило 7,62. Издајници веле да ће њихова издаја да се исплати „бољим животом“. Али кад погледате мало „пријатеље и партнере“ Империје у „региону“ и видите да живе бедније од вас – а они нису имали ни санкције, ни бомбе, ни 12 година издајничке власти – постаје јасно да вам и о томе, као о свему осталом, масно лажу. Чиме можете да купите добру вољу оних којима је свака Србија превелика, а једини добар Србин онај бивши? Ако од народа и Бога одрођена власт спроводи „дуги низ непочинстава и узурпација“, онда борба против такве власти није само право, већ дужност и обавеза. Пре него што устукнете, ужаснути, од овако екстремистичког закључка, напоменућу да је његов аутор Томас Џеферсон, и да се ради о цитату из америчке декларације независности. Па како вам драго.


text: Србија се одувек налазила између Истока и Запада, и то не само географски, већ и политички и културолошки. Најпре се нашла између Византијског и Римског царства, а потом између Отоманске империје и западног хришћанства. Тај вековни живот на путевима освајачких војски из оба смера, изазивао је сталне сеобе и мешање становништва. Резултат је мултиетничко, мултикултурално и мултиконфесионално друштво у Србији. Чак и у време комунизма, становници ових крајева били су нешто између Варшавског и НАТО пакта. За разлику од других посткомунистичких земаља у региону, овдашње становништво има свестраније образовање, савременији приступ животу, боље познавање страних језика и спремније је за прихватање нових технологија и модела понашања.


text: Continental AG, са седиштем у Хановеру, Немачка, је један од највец́их произвођача гума и добављач за аутоиндустрију широм света. Његово одељење ContiTech AG је највец́и светски стручњак за технологије гуме и пластике у сектору гуме који није везан за гуме за возила. Компанија креира и производи функционалне делове, компоненте и системе за аутомобилске и друге важне индустрије. ContiTech Fluid је почео производњу црева и цеви у Суботици у новембру 2012. године. Инвестиције у €/тд> око 15.5 милиона Годишњи промет у € око 7.6 милиона у 2013. Извоз у € 100% Број запослених у Србији 583 у 2014 Који је разлог вашег инвестирања у Србији и која су ваша искуства до сада? Наша одлука је донета по следец́им критеријумима: добра логистичка приступачност; доступност квалификованих радника који су мотивисани и прилагодљиви; близина наших повезаних компанија; брзо, поуздано и економично организовање пројеката. Србија је постигла добре резултате у нашој анализи. Гринфилд пројекат компаније ЦонтиТецх је био веома сложен. Ипак, проблеми су одмах отворено изложени и конструктивно решавани од стране пројектног тима. Резултати су били више него задовољавајуц́и: од почетка грађевинских радова до почетка серијске производње прошло је мање од 10 месеци. Шта бисте препоручили другим немачким компанијама које разматрају успостављање производне локације у Србији? Пројекти ове величине захтевају јасне структуре, одговорности, повезану комуникацију и прац́ење пројекта. Фокус за реализацију таквих пројеката у југоисточној Европи би требало да буде постављен на поменуте задатке.


Обавештавају се кандидати који су полагали пријемни испит за упис на прву годину Мастер академских студија Архитектура 2016/17 да...


text: Папа примио Митрополита Илариона Ватикан, 12.11.2013. - Папа Фрања је примио данас Митрополита Илариона, директора Оделења за спољне црквене послове Московске Патријаршије. О садржини разговора нису пружене информације. Тема разговора би ипак могла бити предстојећа посета Председника Владимира Путина Ватикану 25. новембра. Митрополит је водио разговоре и са представницима Понтификалног секретаријата за неговање хришћанског јединства. Сутра, у среду, Митрополит ће одржати гостујуће предавање на једној конференцији папског Савета за породицу на тему породица у Европи. Извор: Катпрес


text: Епиметеј ||Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове), али они нису унети у сам текст, те би било добро да се то уради. Уколико је чланак кратак или је писан уз помоћ само једног извора, биће довољно да се унесе само списак коришћене литературе.| Митологија[уреди] Епиметеј у преводу значи „онај који накнадно промишља“, а то нам и говори коју је улогу он имао у митовима. Када је, Епиметејов брат Прометеј донео ватру људима, и научио их разним другим вештинама и уметности, живот се људи од тог тренутка толико променио, да је њихова срећа и задовољство почело изазивати завист код богова. Узалуд је Прометеј наговарао свог брата Епиметеја да не прими никакве дарове од богова, јер се он, и поред упозорења оженио прелепом Пандором. Није прошло много времена, а Пандора је испунила заповест бога Зевса и кришом отворила кутију са „даровима богова“, и све невоље, туге и несреће су се разлетеле на све стране света, а на дну кутије је остала само нада. Са својом женом Пандором, Епиметеј је имао две кћерке које су својим особинама оправдавале и своје порекло: Референце[уреди] - Замаровски (1985). стр. 88. Литература[уреди] - Замаровски, Војтех (1985). Јунаци античких митова: Лексикон грчке и римске митологије. Загреб. Спољашње везе[уреди] |Епиметеј на Викимедијиној остави.|


Зa „Печат“ из Љубљане Светлана Васовић Мекина Иако амерички председник Доналд Трамп још увек брани лик и дело руског председника Владимира Путина, амерички законодавци већ распоређују на стотине милиона долара за нови информациони рат са ...Више Да ли Путин влада Русијом, а Лукашенко Белорусијом? Пише Бојан Билбија Ако на Западу желе Белорусију у свом наручју, не значи да то исто мисле и о шефу ове државе, па је тешко поверовати да је Александар Лукашенко спреман да иде до краја ...Више Одлази ли „уморна“ Ангела Меркел За „Печат“ из Берлина Мирослав Стојановић Наговештај могуће, и коначне, промене власти у Берлину: „Еуфорични“ старт социјалдемократског кандидата за канцелара Мартина Шулца, који је наједном оживео некад моћну, а „успавану“ и летаргичну странку, оцењује се ...Више Бела књига раскида За „Печат“ из Лондона Дејан Лукић Коцка је пала, Уједињено Краљевство Велике Британије одлази из Европске уније – званично је најављено из Лондона, и ако Брисел још не разуме шта на енглеском значи „brexit means ...Више ФРАНЦУСКЕ РАНЕ РАТ У ПРЕДГРАЂИМА Пише ФИЛИП РОДИЋ У чак тридесет општина ширег региона Париза у последњих недељу дана забележено је више од педесет насилних протеста због наводне полицијске тортуре једног младог црнца из предграђа Олне су ...Више Вештачко стварање природне катастрофе КОЛИКО ЈЕ ОПАСНО ГЕОФИЗИЧКО ОРУЖЈЕ? Пише ЗОРАН МИЛОШЕВИЋ Турску је прошле недеље погодио земљотрес са епицентром у Егејском мору. Штета је озбиљна, а живот је изгубило петоро људи. Неки сумњају у „природност“ овог догађаја. Шта ...Више 4000 УСТАНАК У РУМУНИЈИ: МАЛА СВАЂА МЕЂУ ПРИЈАТЕЉИМА Осим вести о масовним демонстрацијама, и у нашим и у светским медијима тешко је наћи текст којим се озбиљније објашњава шта се то у ствари у Румунији дешава. А по свему судећи дешава се нова ...Више Забијање клина између Трампа и Путина Петар Порошенко, под утицајем екстремиста, жели да сруши споразуме из Минска и за то окриви Москву, јер је то једини спас за пројекат украјинског национализма и очување антируских санкција За „Печат“ из Москве Бојан Билбија ...Више ИСТОЧНО ПИТАЊЕ: Минск против Москве или Зашто се Словени поново свађају? Током много година Белорусија је мање или више успешно балансирала између Русије и Запада, при чему никада није кидала односе са Москвом. Минск је активно учествовао у интеграционим процесима на простору бившег СССР-а, али у ...Више Балада о Путину и Трампу За „Печат“ из Москве Богдан Ђуровић Дует двојице најмоћнијих лидера омогућио би решавање глобалних проблема, или бар њихово неутралисање до нивоа који не би угрожавао општу безбедност, а први тест биће сарадња у борби против ...Више Свети Мартин против (не)победиве Ангеле За „Печат“ из Берлина Мирослав Стојановић Кандидујући Мартина Шулца за канцелара немачке социјалдемократе би могле да некад моћну странку извуку из дубоке кризе и летаргије и да јој чак отворе шансе за освајање власти на ...Више Бај-бај из Лондона За „Печат“ из Лондона Дејан Лукић Колико ће Британије бити у Европи када брегзит ускоро постане део реалности, а шта ће остати од Европске уније кад „море однесе“ део њеног британског копна? У предвечерје отварања ...Више ЕВРОПСКА ПОЛИТИЧКА АПОКАЛИПСА СМРТ АТЛАНТИСТИЧКОГ ПРОЈЕКТА Пише Борис Над Дезинтеграција ЕУ се у стварности већ дешава, претећи или распадом на саставне делове, или фрагментацијом на регионалне блокове, што постепено доводи до парализе њених институција Европу у 2017. години ...Више ДИРЕКТИВА: РАЂАЈ! Пише ЗОРАН МИЛОШЕВИЋ Одлука кинеске владе да одустане од политике једног детета довела је до правог беби-бума у најмногољуднијој држави на свету Прошле године у Кини се родило 17,86 милиона деце, саопштио је јавности представник ...Више ГЕОПОЛИТИЧКИ ТИТАНИ НА ПОТЕЗУ Драгомир Анђелковић Глобални значај „историјских говора“ Доналда Трампа и Си Ђинпинга Током изборних кампања политичари свашта причају како би придобили гласаче. Отуда им се после избора, по правилу, пола реченог отписује. То су добро знана ...Више Нови „велики поглавица“ је говорио Пише Вили Вимер Сада Сједињене Државе имају новог председника који, од секунде када је изабран, чврсто стоји иза става да га рат с Русијом не занима. Против њега се усмеравају протести који од првог дана ...Више (Југо)словенка у Белој кући За „Печат“ из Љубљане Светлана Васовић Мекина Познато је да се Трамп током кампање веома ослањао на целу своју породицу, па нема сумње да би утицај његове супруге Меланије током наредне четири, или чак осам ...Више Застава ЕУ пала у Молдавији За „Печат“ из Москве Богдан Ђуровић Председник Игор Додон поручио у Москви да је Молдавија спремна за прекид евроинтеграција и иступање из споразума о стабилизацији са ЕУ, а да је њихова нова дестинација Евроазијска економска ...Више СТРАТЕГИЈА СЕДЕЊА НА ДВЕ СТОЛИЦЕ ИЗВОРИ РУМУНСКЕ СПОЉНЕ ПОЛИТИКЕ / други део Пише ЗОРАН МИЛОШЕВИЋ Сваки пут када је имала прилике у 20. веку Румунија је покушавала да се прошири на рачун Молдавије, односно Бесарабије. Ово ју је доводило у сукоб ...Више Легат једног нобеловца Пише ФИЛИП РОДИЋ У кампањи за свој први председнички мандат Барак Обама је дао бројна обећања – и тиме подстакао наду и Американаца и остатка човечанства – која су била оличена у привлачним, али испразним ...Више Drang nach Osten Амерички тенкови долазе на Балтик и Балкан За „Печат“ из Москве Богдан Ђуровић Слањем великог војног контингента на исток Европе, ратни лоби у САД продужио је себи живот на неодређено време, и без великих унутрашњих ...Више Трампов (вербални) шамар Ангели Меркел За „Печат“ из Берлина Мирослав Стојановић Поруке које је Трамп, „без милости“ изрекао и упутио преко немачког „Билда“ и британског „Тајмса“ погодиле Европску унију и НАТО у „најболнија места“ и довеле у питање њихову судбину ...Више СТРАТЕГИЈА СЕДЕЊА НА ДВЕ СТОЛИЦЕ ИЗВОРИ РУМУНСКЕ СПОЉНЕ ПОЛИТИКЕ / ПРВИ ДЕО Пише ЗОРАН МИЛОШЕВИЋ Током последња два века румунска спољна политика окарактерисана је сталним променама страна, мењањем савезника и пријатеља. Константа је само борба за стварање Велике Румуније, углавном ...Више Обамин последњи лов на вештице и тролове За „Печат“ из Москве Богдан Ђуровић Објективна истрага би показала да су хакерски напади на Хилари Клинтон активирани из саме Америке, с намером да се дискредитује Доналд Трамп, означен као „Путинова марионета“ Како се приближава ...Више Прса у прса са џихадом За „Печат“ из Лондона Дејан Лукић Колико је узбуна о могућим џихадистичким нападима у Великој Британији оправдана, а колико има намеру да повећа степен употребе инструментаријума Великог Брата за одржавање националне дисциплине? Када све три ...Више Хабзбурзи бламирали Беч За „Печат“ из Берлина Мирослав Стојановић Син последњег аустријског цара (почивши) Ото фон Хабзбург узнемирио је духове у отаџбини с којом је имао деликатне односе и (многе) нерашчишћене рачуне: званични Беч делује повређено и гневно ...Више ИНСТРУМЕНТАЛИЗАЦИЈА РОМА СОРОШ И ПРАВА МАЊИНА Пише ЗОРАН МИЛОШЕВИЋ Многобројне су невладине организације које у Европској унији раде са Ромима и међу њима, а и код једних и других често се спомиње име Џорџа Сороша. Махом у ...Више „ПЕРЕСТРОЈКА“ НА ЗАПАДУ Ветрови промена у „Слободном свету“ Пише БОРИС НАД Победа Доналда Трампа на председничким изборима у Америци и референдумска одлука Британаца о напуштању ЕУ говоре нам да се Запад налази у озбиљним превирањима и да би ...Више Највећа и најважнија ствар у 2016? Зна се: Доналд Трамп! Разговарала Биљана Ђоровић Трамп је деловао на фреквенцијама које мејнстрим медији нису могли да разумеју. Говорио је о стварима које су људима важне Ексклузивно за „Печат“ о најважнијем догађају у 2016. години говори правник и ...Више Грубо буђење Америке Разговарала Биљана Ђоровић Странку која жели непрекидни рат ништа неће зауставити у њеном походу да спречи Трампа да напусти дугорочну политику очувања глобалне хегемоније САД „променом режима“ и уништавањем читавих земаља Своју оцену 2016. и ...Више


text: Факултет |Овај чланак или његов део не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| Факултет је једна радна јединица у саставу универзитета. Представља посебну високошколску установу, на којој се, кроз студије различитих области одређене научне дисциплине, полазник образује и која остварује академске студијске програме и развија научноистраживачки, стручни, односно уметнички рад у једној или више области. На крају свога школовања, као сертификат за успешан завршетак, факултет својим полазницима додељује дипломе, којима им гарантује одређено звање у изучаваној области науке.Након испита,ученици који буду положили,званично завршавају школовање.


text: About Marica Vuletic: Serbian actress (1962-) | Biography, Facts, Career, Wiki, Life peoplepill id: marica-vuletic Intro Serbian actress Is Professor Actor Birth 29 January 1962, Belgrade, Kingdom of Hungary Марица Вулетић је српска глумица рођена 29. јануара 1962. године у Београду, тадашњој Југославији. Остварила више од 50 улога, и одиграла укупно преко 1000 представа. На филму, телевизији и радију остварила је више од 20 улога, и синхронизовала преко 1200 цртаних филмова. Уметничка/академска каријера Марица је водила семинар из глуме у оквиру програма "Културно лето Пирот '98". На Фестивал-академији Театра нација у Цириху, похађала је радионицу "Студије Биомеханике" код проф. Генадиј Богданов са Академије позоришних уметности у Москви (1998). Била је гост Pantheatre у Паризу, на семинару Креативне могућности гласа у музици и позоришту који су водили Лиза Мајер, Линда Вајз, Енрике Пардо и Хаим Ајзакс (1999). У оквиру радионице Одинова недеља коју је водила Роберта Карери, гостовала у Один Театру Еугенија Барбе у Холстеброу, Данска (2000). Учествовала је у раду Интернационалне лабораторије Commedia dell' Arte, у организацији Адриана Јурисевича у Венецији, Италија (2000). http://www.akademijaumetnosti.edu.rs/akademija/ko-je-ko-na-akademiji/profesori-i-saradnici/marica-vuletic-naumovic/


Почетна страна Ставови Флоренс Артман: Хаг нас лаже двадесет година Написао Дарко Момић | Глас Српске понедељак, 22 април 2019 15:39 =22.04.2019 12:00 | Дарко Момић | Глас Српске Бањалука - Бивши портпарол Међународног кривичног трибунала за бившу Југославију или краће Хашког трибунала Флоренс Артман изнијела је још један доказ у прилог тврдњама да је ријеч о антисрпској институцији која је избјегавала да процесуира одговорне за злочине над Србима. Артманова је хрватском порталу “Експрес” открила да тај суд никада није планирано да Фрањо Туђман и Алија Изетбеговић буду процесуирани, наводећи да је јавност “своје ставове о томе стекла на основу изјава појединаца из суда”. - Међутим, мислим да чак постоји и службени документ о Изетбеговићу у коме се суд изјаснио како одбија ту иницијативу. Мислим да је то било прије него што сам дошла у Трибунал. Суд се изјаснио да је размотрио случај, али да нема основа за оптужницу - рекла је Артманова. Упркос томе што су највиши званичници трибунала, међу којима и бивши главни тужилац Карла дел Понте, неколико пута јавно рекли да су припремане оптужнице против некадашњег хрватског предсједника Фрање Туђмана и бившег бошњачког лидера Алије Изетбеговића, до тога никада није дошло. Директор Републичког центра за истраживање рата, ратних злочина и тражење несталих Милорад Којић подсјећа да је Артманова раније давала бомбастичне изјаве којима је подизала буру у јавности, попут оних да се Слободан Милошевић сам тровао или да Ратко Младић свјесно погоршава своје здравствено стање с циљем да буде пуштен у Русију на лијечење, гдје би онда лажирао своју смрт. Међутим, Којић тврди да се овоме што је сада рекла Артманова може вјеровати. - Матија Бећковић је у свом стилу јако лијепо рекао да су пред Хашким трибуналом сви невини, док им се не докаже да су Срби. Послије овога што је рекла Артманова, његове ријечи добијају пуну потврду, јер све више падају маске и показује се право лице те институције, из које су Срби добили све осим правде - каже Којић. Нажалост, додаје он, посебно забрињава то што се по готово идентичној матрици понашају у “малом Хагу”, тј. Суду и Тужилаштву БиХ, којима је требало скоро двије деценије да подигну и потврде оптужнице против генерала Армије РБиХ Сакиба Махмуљина и Атифа Дудаковића. Бивши потпредсједник Савеза логораша Републике Српске Славко Јовичић још 2003. године је након сусрета са Карлом дел Понте рекао да му је она наговијестила да ће у Хаг морати да оду најодговорнији бошњачки лидери. http://www.glassrpske.com/novosti/vijesti_dana/Florens-Artman-Hag-nas-laze-dvadeset-godina/282910.html Број прегледа чланка : 10367895


Црквама враћено 90 одсто одузете имовине – Стање ствари Почетак › Вести › Вести над вестима › Црквама враћено 90 одсто одузете имовине Црквама враћено 90 одсто одузете имовине До краја ове године донећемо прве одлуке о враћању имовине исламској заједници, јединој којој, због подела унутар ње, до сада није враћено ништа, каже Страхиња Секулић Враћање имовине одузете после Другог светског рата црквама и верским заједницама на самом је крају и према проценама Агенције за реституцију решено је више од 90 одсто предмета. Кроз процес конфесионалне реституције враћено је право својине на укупно 58.083 хектара земљишта (пољопривредног, шумског и грађевинског) и 91.000 квадратних метара објеката који су сада у поседу предратних власника, цркава и верских заједница. Највише имовине, очекивано, добила је Српска православна црква, којој је највише и одузето. Од 3.049 захтева за реституцију више од половине, тачније 1.602, поднела је СПЦ. Њој је до сада укупно враћено 55.426 хектара земљишта и 49.477 квадратних метара објеката. Следећа верска заједница по обиму враћене имовине је Римокатоличка црква: укупно 1.365 хектара земљишта и 23.266 квадратних метара објеката. Десет година од истека рока за подношење захтева за враћање имовине црквама и верским заједницама директор Агенције за реституцију Страхиња Секулић, у разговору за „Политику”, указао је на добре стране, али и на неке проблеме који су се у овом процесу јављали. – Дешавало се, да ли због несналажења или с намером, да на неко земљиште буду поднета четири захтева и онда кад то вратите, статистички добијете да сте вратили 25 одсто. То су неке стратегије оспоравања државе и ми се боримо против тога. Често проценти и основаност поднетих захтева траже дубљу анализу. Ту су нам драгоцени подаци које смо имали пре почетка конфесионалне реституције, колико је имовине одузето. То је важно, да се ти подаци поклапају, да онолико колико је одузето по званичним документима државе, толико буде и враћено. А не оно што мислимо да је одузето или кад покушавамо да проширујемо захтеве на нешто што никада није било у својини, па се бунимо да је мало захтева позитивно решено. Али, дешавало се и да донесемо решење, а онда су у појединим поступцима, поготову онима који се тичу СПЦ, изјављиване тужбе од стране државе и оспоравана је реституција без законског основа. У међувремену је дошло до добрих промена и држава је све свеснија да се ништа лоше неће догодити ако се врати имовина црквама и верским заједницама – наглашава Секулић. Због значајно мањег броја поднетих захтева, већини протестантских хришћанских цркава враћено је готово све од тражене имовине: Евангеличка хришћанска црква а. в. поново је у поседу 92 одсто траженог земљишта, Реформатској хришћанској цркви враћено је 95 одсто тражених објеката, док су мање заједнице, које су поднеле један или два захтева, попут адвентиста, баптиста или назарена, процес реституције завршиле. Једина међу црквама и верским заједницама којој није враћено ништа је исламска заједница, која је поднела 56 захтева. Због постојања две заједнице, Исламске заједнице Србије и Исламске заједнице у Србији, које су поднеле захтеве за идентичну имовину и немогућности, случајне или намерне, да се утврди која од њих две је традиционална верска заједница и наследница оне предратне, процес реституције није могао да се помери с мртве тачке. Међутим, како најављује Страхиња Секулић, то ће се ускоро променити. – Донели смо одлуку да почнемо да решавамо враћање имовине исламској заједници и већ су били увиђаји на подручју Новог Пазара. Јавно обећавам да ћемо до краја ове године донети прве одлуке о враћању имовине исламској заједници. А коме се враћа, све ће писати у решењу. Држава не жели да буде у ситуацији да једној верској заједници није вратила ништа – наглашава Секулић. Што се тиче осталих цркава и верских заједница, ради се углавном о натуралној реституцији, дакле, враћа се имовина која је и одузета, а када то није могуће, закон предвиђа заменску реституцију и као последње решење новчано обештећење. Директор Агенције за реституцију наводи да је и заменска реституција при крају, док се до новчаних обештећења још није стигло. – Поступак заменске реституције је сложен јер треба прво да се утврди да је нека имовина одузета, па онда да не може да буде враћена, затим се процењује и онда нађе друга, одговарајућа државна имовина. Тек ако нема могућности ни за заменску реституцију, исплаћује се пуна тржишна накнада. То је један од ретких случајева у свету да се даје такво обештећење – истиче Страхиња Секулић. О сложености процеса заменске реституције сведочи и пример Београдске надбискупије: већина имовине не може јој бити враћена у натуралном облику, а договор око оне заменске се искомпликовао. – То јесте остало нерешено, али није нешто што држава не може да реши одмах. Имали смо разговоре са челницима града и град Београд је био спреман да понуди за имовину која је одузета грађевинско земљиште надбискупији. Али, ту смо се сударили с хаотичним стањем када је у питању својина над градским земљиштем. Одједанпут нешто што је било државно, волшебно постане приватно. Агенција за реституцију још неко време ће чекати да ли ће бити договора, ако не буде, ми ћемо донети одлуку, наћи ћемо неку другу одговарајућу имовину и ми ћемо то завршити – истиче Секулић. ‹ Радомир Главички: Одложити изборну скупштину САНУ Пљевља: Забрана прославе уједињења са Србијом › Ознаке:СПЦ, верске заједнице, реституција, цркве 30. октобра 2018. • 07:53 Врло добро. Нека онда на ту имовину плаћа порез. Да се ојача буџетска неолиберална каса. 5.364.817 посета


text: КРЕНУО си негде с породицом и у пролазу видиш комшију како стоји поред ограде и посматра вас. Махнеш му у знак поздрава. И он теби махне и позове те да дођеш до њега. „Могу ли да те питам нешто?“, каже он. „Приметио сам да се разликујете од других људи.“ Мало си изненађен: „Како то мислиш?“ Он каже: „Ви сте Јеховини сведоци, је л’ да? Приметио сам да не личите на друге религије — не славите празнике, не мешате се у политику, не идете у војску. Нико од вас не пуши. Рекао бих да је твоја породица примерна у свему. Због чега се толико разликујете од других?“ Ти знаш да је одговор једноставан: Ми смо поданици Божјег Краљевства. Нашем Краљу Исусу је важно да будемо чисти. Усмерава нас да идемо његовим стопама и не будемо попут злог света који нас окружује. У овом делу ћемо видети како Месијански Краљ прочишћава Божји народ у духовном, моралном и организационом погледу — и све то на Јеховину славу. IN THIS SECTION 10. ПОГЛАВЉЕ Шта је заједничко за Божић и крст? 11. ПОГЛАВЉЕ Улаз и стражарнице у Језекиљевој визији храма имају посебно значење за Божји народ од 1914. 12. ПОГЛАВЉЕ У Библији се као супротност нереду не наводи ред него мир. Зашто је тако? Како се то односи на хришћане?


Јефтини летови ка Македонија, Скопље из Франкфурт Хан ГРЕШКА:За ову услугу се користи Javascript који је изгледа искључен.Кликните овде да бисте сазнали како да га активирате. Колачићи на интернет сајту Wizz Air-а Скопље → Франкфурт ХанПретх.СледећеПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља31.3.20141.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €2.4.20143.4.20144.4.20145.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €6.4.20147.4.20148.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €9.4.201410.4.201411.4.201412.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €13.4.201414.4.201415.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €16.4.201417.4.201418.4.201419.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.59,99 €20.4.201421.4.201422.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €23.4.201424.4.201425.4.201426.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.39,99 €27.4.201428.4.201429.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €30.4.20141.5.20142.5.20143.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €4.5.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља28.4.201429.4.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €30.4.20141.5.20142.5.20143.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €4.5.20145.5.20146.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €7.5.20148.5.20149.5.201410.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €11.5.201412.5.201413.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €14.5.201415.5.201416.5.201417.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €18.5.201419.5.201420.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.39,99 €21.5.201422.5.201423.5.201424.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €25.5.201426.5.201427.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €28.5.201429.5.201430.5.201431.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €1.6.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља26.5.201427.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €28.5.201429.5.201430.5.201431.5.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €1.6.20142.6.20143.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €4.6.20145.6.20146.6.20147.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €8.6.20149.6.201410.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €11.6.201412.6.201413.6.201414.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.39,99 €15.6.201416.6.201417.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €18.6.201419.6.201420.6.201421.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €22.6.201423.6.201424.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €25.6.201426.6.201427.6.201428.6.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.89,99 €29.6.201430.6.20141.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €2.7.20143.7.20144.7.20145.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €6.7.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља30.6.20141.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €2.7.20143.7.20144.7.20145.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €6.7.20147.7.20148.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €9.7.201410.7.201411.7.201412.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.59,99 €13.7.201414.7.201415.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.59,99 €16.7.201417.7.201418.7.201419.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €20.7.201421.7.201422.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.59,99 €23.7.201424.7.201425.7.201426.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.89,99 €27.7.201428.7.201429.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €30.7.201431.7.20141.8.20142.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.89,99 €3.8.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља28.7.201429.7.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €30.7.201431.7.20141.8.20142.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.89,99 €3.8.20144.8.20145.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.69,99 €6.8.20147.8.20148.8.20149.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.59,99 €10.8.201411.8.201412.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.39,99 €13.8.201414.8.201415.8.201416.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €17.8.201418.8.201419.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €20.8.201421.8.201422.8.201423.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €24.8.201425.8.201426.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €27.8.201428.8.201429.8.201430.8.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €31.8.20141.9.20142.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €3.9.20144.9.20145.9.20146.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €7.9.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља1.9.20142.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €3.9.20144.9.20145.9.20146.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.29,99 €7.9.20148.9.20149.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €10.9.201411.9.201412.9.201413.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €14.9.201415.9.201416.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €17.9.201418.9.201419.9.201420.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €21.9.201422.9.201423.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €24.9.201425.9.201426.9.201427.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €28.9.201429.9.201430.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €1.10.20142.10.20143.10.20144.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €5.10.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедеља29.9.201430.9.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €1.10.20142.10.20143.10.20144.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.49,99 €5.10.20146.10.20147.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.39,99 €8.10.20149.10.201410.10.201411.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €12.10.201413.10.201414.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €15.10.201416.10.201417.10.201418.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €19.10.201420.10.201421.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.19,99 €22.10.201423.10.201424.10.201425.10.2014Лет W6 7730, полазак:15:10 Франкфурт Хан, Немачка, долазак: 17:35 Скопље, Македонија.24,99 €26.10.201427.10.201428.10.201429.10.201430.10.201431.10.20141.11.20142.11.2014ПонедељакУторакСредаЧетвртакПетакСуботаНедељаПретх.Следеће-Франкфурт ХанСкопљеmyWizz


text: Извоз Firefox забелешка на HTML датотеку Овај чланак објашњава како да извозите Ваше забелешке на HTML датотеку која може да се користи као резерва или за учитавање на други веб прегледач. - За инструкције специфичне за остале прегледаче, погледајте Извезите забелешке на Интернет Експлорер, Извоз забелешки у Оперу и Извезите обележиваче за Сафари. Кликните на дугме за забелешке које се налази са десне стране навигационе тракеНа мени траци кликните на На врху Firefox прозора кликните на и одаберите да бисте отворили прозор библиотеке. Кликните на дугме за забелешке и одаберитеда бисте отворили прозор библиотеке. - На траци за алатке на прозору библиотеке кликните и одаберите . - У прозору за извоз датотеке забелешке изаберите локацију на којој ћете сачувати датотеку која је аутоматски названа bookmarks.html. Радна површина је добра локација, али долази у обзир свака локација која се лако памти. - Кликните на дугме . Прозор за извоз датотеке забелешке ће се затворити. - Затворите прозор библиотеке. Ваше Firefox забелешке су успешно извезене. HTML датотека са забелешкама коју сте снимили је сада спремна да буде учитана у други веб прегледач. Подели овај чланак: http://mzl.la/1BAQB3f


text: Масовно убиство |Овај чланак или његов део не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| Масовно убиство (у војном контексту — масовно уништење) је чин убијања великог броја људи (четири или више), обично у исто време или у релативно кратком периоду. Према Еф-Би-Ају, масовно убиство се дефинише као четири или више убистава која се десе током специфичног догађаја без „периода хлађења“ између убистава. Масовно убиство се обично догоди на једној локацији на којој једна особа убије известан број људи. Масовно убиство могу починити појединци или организације. Масовно убиство од стране појединца[уреди] Масовне убице могу извршити злочин над породицом, колегама са посла, ученицима или насумичним незнанцима. Мотиви за убиство варирају. Понекад је то потреба за пажњом или славом. Примери раних америчких масовних убица су: Џорџ Хесел који је убио своју жену и петоро деце 5. децембра 1926. године; или Чарлс Витмен који је убио 14 и ранио 32 особе на универзитетском кампусу. Типични примери масовних убица: - Године 1988. Ричард Фарли, који је претходно отпуштен јер је прогањао колегиницу Лауру Блек, вратио се на своје бивше радно место и побио 7 колега. - Године 1999. у средњој школи „Колумбајн“ у Колораду, САД, двојица ученика, Ерик Харис и Дилан Клеболд, убили су 12 ученика и 1 професора. Овај инцидент је познат као Масакр у Колумбајну. - Вишеструко убиство у Јабуковцу десило се 27. јула 2007. године, у селу Јабуковац код Неготина. Наоружан ловачком пушком, 39-годишњи Никола Радосављевић убио је девет мештана, а троје теже ранио. Ово је најпознатији масовни убица-појединац у новијој српској историји. За разлику од серијских убица, сексуални мотив је ретко присутан код масовних убица. Масовно убиство од стране државе[уреди] Дефинише се као намерно и насумично убиство великог броја људи од стране државних органа (на пример, пуцање на ненаоружане демонстранте, тепих бомбардовање градова, убацивање бомби у затвореничке ћелије или насумична егзекуција цивила). Највећа масовна убиства у историји су били покушаји да се истребе читаве групе или заједнице људи, најчешће на основу њихове националне или религијске припадности. Неки од тих масовних убистава су проглашени за геноцид, неки за злочин против човечности. Масовно убиство од стране терориста[уреди] Последњих година, терористи врше акте масовног убиства да застраше друштво и да привуку пажњу на своје циљеве. Неки од примера већих терористичких инцидената који укључују масовно убиство више од 100 особа су:


Среща между Курико Унидо и Сан Луис де Килота | Чили - Примера дивисион Курико Унидо - Сан Луис де Килота Курико Унидо 1:0 Сан Луис де Килота 29 октомври 2017 (неделя) - 02:30 Сравни предишни срещи Курико Унидо2.07 Равен3.52 Сан Луис де Килота3.87 Сан Луис де Килота - последни 50 срещи


SRBIJA | 03.12.2011 Beograd potvrdio dogovor o prelazima Beograd potvrdio dogovor o prelazima | Srbija | Deutsche Welle | 03.12.2011 Quote: Quote: Како може царина да се поставу у сред сопствене земље? Поново чине исто оно гдје се Милошевић једном преварио. Милошевић је својевремено направио царински пу 2bfb 85;кт у Пријепољу, према Црној Гори. Није Мило направио границу према Србији него Србија према Црној Гори. Ови мајмуни из Београда ОПЕТ раде то исто. Нису сада Шиптари направили границу према Србији, него Србија према Косову. Поново чине исту грешку.


text: Норфолска араукарија — Википедија Норфолска араукарија Araucaria excelsa на Острву Норфок Изглед гранчица са четинама. Сивоцрна кора. Макростробила. Шишарка и вретено шишарке (изнад ње) по опадању љуспи и семена. Норфолска араукарија,[2] собна јела или араукарија (лат. Araucaria excelsa, Araucaria heterophylla, енгл. Norfolk Island Pine) је дугогодишњи зимзелени четинар из породице араукарије (Araucariaceae). Иако потиче са Острва Норфока, распрострањена је широм света. У природном станишту може да нарасте и преко 70 m, док се у собним условима развија до 150 cm. Због своје сличности са јелом, користи се и као новогодишње украсно дрво. Araucaria excelsa потиче са јужнопацифичких острва, где је откривена 1793. године. Веома је слична сродној чилеанској Araucaria araucana. У зависности где се узгаја може да достигне висину од 50 cm до 70 m. Највише јој прија умерена континентална клима од -5°C до 21°C, али успева да опстаје и у краткорочним врућинама и хладноћама. У првим годинама раста Araucaria excelsa карактерише симетрично распоређене гране са тамнозеленим игличасти лишћем. У каснијим годинама, симетричност се губи. Образује макро и микростробиле сваке 3-4 године у септембру, а шишарке са семеном у априлу (јужна хемисфера). Семе крупно окриљено са стране у килограму има 573 зрна.[3] Оне се распадају априла-маја. У првим годинама живота осетљива је на беле и зелене ваши. Превисока температура доводи до опадања иглица. Лоше земљиште може да проузрокује мањи раст и блеђу боју. Поред улепшавање отворених простора у условима медитеранске, и сличне климе, Araucaria excelsa се користи и као собна биљка, а понекад и као замена за новогодишњу јелку. Уколико се користе као јелка, препоручује се да се на њој не стављају украси који дају топлоту (сијалице, лампице, свећице...) јер може доћи до опадања иглица. ^ Thomas, P. (2011). "Araucaria heterophylla". The IUCN Red List of Threatened Species. IUCN. 2011: e.T30497A9548582. doi:10.2305/IUCN.UK.2011-2.RLTS.T30497A9548582.en. Приступљено 9. 1. 2018. ^ "Дрво или живот сам" (PDF). стр. 7. Архивирано из оригинала (PDF) на датум 16. 07. 2018. Приступљено 16. 07. 2018. ^ Walters, G.A. (1974): Araucaria, araucaria. In: Schopmeyer CS, tech. coord. Seeds of woody plants in the United States. Agric. Handbk. 450. Washington, DC: USDA Forest Service: 223-235.


Радови који су изабрани на конкурсу:


text: Пјер Абелар - Theologia christiana (Хришћанска теологија). Абелар, поборник рационализма и оснивач схоластичке теологије. Међутим, Абелара ће његов пут довести до Сен Денија где је привукао мноштво ученика, међу њима и Елоизу. Љубавна афера између Абелара и Елиозе дала је сина, после чијег су се рођења њих двоје тајно венчали. Њен разјарени заштитник осветио се тако што је унајмио неке лупеже који су кастрирали Абелара. Након овог јавног понижења, Абелар се повукао у бенедиктински манастир у Сен Денију где је саставио књигу под називом Да и Не (Sic et Non). Следећи ризично гесло „Сумњајући почињемо да преиспитујемо, а преиспитујући откривамо истину“, он је пружио одговор на 158 кључних питања хришћанске теологије. Абеларово следеће дело Теологија о доктрини Светог Тројства, спаљено је као дело јеретика зато што је у њему непромишљено разобличио најсветију традицију опатије. Он је, насупрот устаљеном веровању, настојао да докаже да светац заштитник ове опатије и читаве Француске није био библијски Дени Атински (илити Дионисије Аеропагита) кога је у хришћанство превео Свети Павле. Монаси Сен Денија били су до те мере увређени да је Сиже, новоизабрани опат Сен Денија, дао Абелару неуобичајену дозволу да напусти опатију - под условом да не сме да постане монах ниједног другог манастира. Он тврди да опште постоји у уму као појам. Опште није ни празан звук, али није ни ствар. Каже да је то појам, који мноштво појединачног повезује и организује у јединство, али тај појам постоји само ако га ум схвата. Више о томе у чланку Реализам (филозофија). Спољашње везе[уреди] |Викимедијиној остави.на|


text: Колико људи у Србији у свом стану држи огромну белу статуу јарца? Вероватно неколицина или можда нико. Међутим, међу онима који свој дом воле да докоришу бизарним статуама је наша министарка Зорана Михајловић. Она у свом стану држи огромну белу статуу јарца. Да је реч о стоној фигурици, можда би човек још и успео да оправда тако нешто тврдњом да Зорана можда велича свој хороскопски знак. Будући да је Зорана рођена у знаку Бика, огромна статуа јарца изазива бројна питања. Зоранин бивши страначки колега из СНС-а и њен некадашњи врло близак пријатељ, Вилибалд Ерић, у изјави за Телепромптер.рс тврди да огромна статуа јарца има сатанистичку симболику. ВИЛИБАЛД ЕРИЋ Он је, говорећи о министарки Зорани, користио именице у мушком роду и заменицу “он”. На питање због чега ословљава министарку као мушкарца, Ерић каже да је тако зову њене “газде”. – Он. Тако је зову у њеним лобијима који су је довели и чији је експонент да остваре своје циљеве и интересе, каже Ерић за Телепромптер.рс. Будући да је Зорана чланица озлоглашене “светске владе из сенке” познатије као Трилатерална комисија, њен бивши страначки колега наводи да је статуа јарца заправо знак привржености сатани. – Јарац у њеном стану говори све. Сваки човек има душу. Она је одлучила своју душу да прода ђаволу. Јарац је сатанистички знак за ђавола. Те групе којима она припада су заправо сатанистички лобији, додај је он. Светски теоретичари завере тврде да Трилатерална комисија, Масони, Илуминати и остале тајанствене светске организације, између осталог, служе и за величање сатане и ђавола. Јарац је један од симбола којим се чланови тих организација идентификују са сатаном. Статуа Бафомета (глава јарца на телу човека) у популарној литератури тумачи се као симбол сатанизма и окултизма. Да ли је Зорана Михајловић своју душу заиста продала ђаволу и да ли заступа сатанистичку идеолигију, није у потпуности јасно, али је крајње бизарно што у стану држи огромну статуу јарца.


text: 14. октобар (14.10.) је 287. дан у години по грегоријанском календару (288. у преступној години). До краја године има још 78 дана. Догађаји 1066 — Војска Вилијама Освајача је поразила енглеску војску код Хејстингса и убила Харолда Годвинсона, последњег крунисаног англосаксонског краља Енглеске. 1322 — Војска шкотског краља Роберта I у бици код Биланда тешко поразила енглеске трупе краља Едварда II. Тај пораз присилио Енглеску да призна независност Шкотске. 1702 - Битка код Фридлингена током Рата за шпанско наслеђе. Француска војска извојевала је Пирову победу над војском Светог римског царства. 1806 — Наполеонове трупе победиле Прусе и Саксонце у биткама код Јене и Ауерштата. У наредних шест недеља Наполеон покорио Пруску. 1809 — Бечким миром Аустрија принуђена да Трст, део Хрватске и Далмације преда Наполеоновој Француској, Галицију Пољској и Русији, а дистрикт Ин Баварској. 1892 — Први трамвај у Београду 1912 — У Милвокију непознато лице пуцало у председника САД Теодора Рузвелта. Дебели капут и свежањ рукописа у унутрашњем џепу спречили да метак дође до тела. 1913 — У најтежој рударској несрећи у Уједињеном Краљевству, у руднику угља код Гламоргена у Велсу погинуло 439 рудара. 1933 — Нацистичка Немачка напустила Лигу народа и Конференцију о разоружању у Женеви. 1939 — Више од 800 британских морнара погинуло када је, на почетку Другог светског рата, немачка подморница „У 47“ упловила у британску ратну луку и торпедима потопила брод „Ројал оук“. 1941 — Немци у Другом светском рату стрељали око 6.000 цивила из Краљева и околине. Истог дана стрељано 2.950 цивила у месту Драгинац код Лознице. 1944 — Британске и грчке снаге ослободиле Атину која је била под немачком окупацијом од априла 1941. 1947 — Током пробног лета америчког војног авиона на млазни погон, капетан Чарлс Јегер постао први човек који је пробио звучни зид. 1964 — Нобелову награду за мир добио амерички борац за људска права црнаца Мартин Лутер Кинг. 1973 — У Тајланду влада Танома Китикачорна приморана да поднесе оставку пошто је армија одбацила његов захтев да силом угуши студентске демонстрације. 1988 — Египћанин Нагиб Махфуз постао први арапски писац који је добио Нобелову награду за књижевност. 1994 — Нобелову награду за мир поделили премијер Израела Јицак Рабин, шеф израелске дипломатије Шимон Перес и вођа Палестинске ослободилачке организације Јасер Арафат. 2000 — Алија Изетбеговић, последњи ратни лидер на простору бивше Југославије, повукао се из Председништва Босне и Херцеговине. Заменио га Халид Гењац. 2001 — У нигеријском граду Кано убијено најмање 200 антиамеричких демонстраната који су два дана палили цркве, џамије и радње. 2012 — Феликс Баумгартнер успешно скочио на земљу из хелијумског балона из стратосфере у пројекту Ред Бул Стратос, са висине од 38.045 m, у току кога је поставио три светска рекорда у падобранству. 2014 — У снежној олуји и лавини на непалским Хималајима погинуло 43 људи. На фудбалској утакмици између Србије и Албаније у квалификацијама за Европско првенство у фудбалу 2016 у Београду, избили су немири након што је на терен улетео дрон носећи заставу Велике Албаније. 2015 — У самоубилачком бомбашком нападу у Пакистану убијено најмање 7, а повређено 13 особа. 2017 — У бомбашком нападу камионом са експлозивом у Сомалији убијено 358 људи а повређено више од 400. Рођења 1257 — Пшемисл II, краљ Пољске. (прем. 1296) 1404 — Марија Анжујска, краљица Француске. (прем. 1463) 1630 — Софија Хановерска, војвоткиња од Брауншвајга-Линебурга. (прем. 1714) 1633 — Џејмс II Стјуарт, краљ Енглеске. (прем. 1701) 1644 — Вилијам Пен, енглески филозоф и предузетник. (прем. 1718) 1784 — Фернандо VII од Шпаније, краљ Шпаније. (прем. 1833) 1840 — Дмитриј Писарев, руски писац. (прем. 1868) 1871 — Александар фон Землински, аустријски композитор. (прем. 1942) 1882 — Емон де Валера, ирски државник. (прем. 1975) 1890 — Двајт Д. Ајзенхауер, амерички генерал и државник. (прем. 1969) 1893 — Лилијан Гиш, америчка глумица. (прем. 1993) 1906 — Хана Арент, немачка политичка теоретичарка и филозофкиња. (прем. 1975) 1910 — Џон Вуден, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. (прем. 2010) 1914 — Рејмонд Дејвис мл., амерички хемичар и физичар, добитник Нобелове награде за физику. (прем. 2006) 1919 — Драгослав Аврамовић, српски економиста, гувернер Народне банке Југославије и дописни члан САНУ. (прем. 2001) 1921 — Раде Марковић, српски глумац. (прем. 2010) 1926 — Драгослав Грбић, српски књижевник. (прем. 1983) 1927 — Роџер Мур, енглески глумац. (прем. 2017) 1930 — Мобуту Сесе Секо, председник Заира. (прем. 1997) 1931 — Душко Гојковић, српски џез трубач, композитор и аранжер. (прем. 2023) 1934 — Љубомир Поповић, српски сликар. (прем. 2016) 1939 — Ралф Лорен, амерички модни дизајнер, филантроп и предузетник. 1940 — Клиф Ричард, енглески музичар и глумац. 1944 — Удо Кир, немачки глумац. 1946 — Франсоа Бозизе, политичар из Централноафричке Републике. 1959 — Ацо Петровић, српски кошаркашки тренер. (прем. 2014) 1967 — Савана Самсон, америчка порнографска глумица. 1969 — Виктор Онопко, руски фудбалер. 1972 — Аманда Ди, америчка порнографска глумица. 1974 — Џесика Дрејк, америчка порнографска глумица. 1974 — Виктор Ретлин, швајцарски атлетичар. 1975 — Флојд Ландис, амерички бициклиста. 1977 — Зоран Бановић, црногорски фудбалски голман. 1978 — Пол Хантер, енглески играч снукера. (прем. 2006) 1978 — Ашер, амерички музичар и глумац. 1980 — Бен Вишо, енглески глумац. 1983 — Бети Хајдлер, немачка атлетичарка. 1985 — Иван Пернар, хрватски политичар. 1992 — Ахмед Муса, нигеријски фудбалер. 1996 — Мирослав Богосавац, српски фудбалер. Смрти 996 — Ел Азиз, фатимидски калиф. (рођ. 955) 1066 — Харолд II Енглески, енглески краљ. (рођ. 1022) 1092 — Низам ал-Мулк, персијски учењак. (рођ. 1018) 1631 — Софија Мекленбуршка, краљица Данске. (рођ. 1557) 1883 — Марија Трандафил српска добротворка, подигла је зграду за сиротиште у којој се данас налази седиште Матице српске. (рођ. 1816) 1944 — Ервин Ромел, немачки фелдмаршал. (рођ. 1891) 1944 — Марко Мурат, српски сликар. (рођ. 1864) 1958 — Даглас Мосон, аустралијски геолог. (рођ. 1882) 1959 — Ерол Флин, аустралијски глумац. (рођ. 1909) 1965 — Вилијам Хогенсон, амерички атлетичар. (рођ. 1884) 1976 — Идит Еванс, енглеска глумица. (рођ. 1888) 1977 — Хари Лилис Бинг Крозби, амерички певач и филмски глумац. (рођ. 1903) 1984 — Мартин Рајл, енглески радио астроном. (рођ. 1918) 1985 — Емил Гиљелс, совјетски пијаниста. (рођ. 1916) 1990 — Леонард Бернстајн, амерички пијанист, диригент и композитор. (рођ. 1918) 1996 — Исидор Папо, лекар и генерал. (рођ. 1913) 1999 — Џулијус Њерере, председник Танзаније. (рођ. 1922) 2010 — Беноа Манделброт, француски математичар. (рођ. 1924) 2015 — Матје Кереку, бенински политичар. (рођ. 1933) 2018 — Милена Дравић, југословенска и српска глумица. (рођ. 1940) 2018. — Патрик Бауман, швајцарски кошаркаш. (рођ. 1967) 2021 — Марко Живић, српски глумац. (рођ. 1972) Празници и дани сећања 1894 — У Београду, на линији Калемегдан-Славија, пуштен у саобраћај први трамвај на коњску вучу.


text: Немеза (митологија) ||Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове), али они нису унети у сам текст, те би било добро да се то уради. Уколико је чланак кратак или је писан уз помоћ само једног извора, биће довољно да се унесе само списак коришћене литературе.| - Уколико сте тражили појам из астрономије, погледајте чланак Немеза (звезда). Немеза, Немесис или Немесида (грч. Νέμεσις) у грчкој митологији је кћерка богиње ноћи Никте и бога таме Ереба, она је богиња одмазде и кажњавања по заслузи. У почетку је била апстрактни појам који је означавао додељивање онога што некоме припада, а касније персонификација праведне срџбе против свега што ремети ред и равнотежу у природи. Митологија[уреди] Као кћи Ноћи (Никс) она је присутна свуда где се крши Правда (Темида). Прати је Стид (Аидос) и када се људски род буде сасвим искварио, ове две богиње ће заувек напустити Земљу вратити се међу богове на Олимп. Немеза је строга и девичанска богиња. Кажњава таштину и охолост, па је тако казнила и лепог Нарциса. Мења судбине људи и опомиње их на умереност. Немеза је људе даривала срећом или несрећом и то по њиховој заслузи. По томе се она разликује од богиња освете Еринија, које су само кажњавале људе. И поред тога што је даривала срећу, у свакодневном животу Немеза је више кажњавала, а то је у блиској вези са људским поступцима и наравима. Немеза је посебно кажњавала оне особе које су прекорачиле „праву меру“, тј. оне људе који нису знали да цене изненадну срећу и благостање и себи допустили да другима чине несреће. Сличну улогу је имала и богиња Адрастија фригијског порекла, која је ушла у грчку митологију, а чије име преведено на грчки значи „она којој није могуће умаћи“. Према једном миту, Зевс је желео да задобије Немезину љубав, али је она од њега бежала преко копна и мора, преображавајући се у разне животиње. Када се преобразила у гуску, Зевс ју је сустигао и преобразивши у лабуда, сјединио са њом. Из те везе настало је плаво јаје које је Немеза оставила у мочвари. Јаје је пронашла Тиндарејева супруга Леда и из њега је рођена чувена лепа Хелена. Култ[уреди] Немеза је посебно била поштована међу Јонцима. Два најпознатија средишта њеног култа су била у Смирни и у Атици (у Рамнунту). Касније, у хеленистичко-римској епохи под утицајем религијског синкретизма постала је универзално божанство сродно Кибели, Адрастеји и Изиди. Посебно је поштована приликом одржавања игара јер бди над правилима игре и одлучује о победнику. Због тога су њене статуе честе у гимназијама, амфитеатрима и на хиподромима. Посебно су је поштовали војници, робови, али и они који су ослобођени. Ликовна уметност[уреди] Најчувенија је њена култна статуа у Рамнунту, дело Фидијиног ученика Агоракрита са Пара. Познато је и неколико рељефних представа на којима је богиња представљена са својим атрибутима: теразије, точак, мач, бич, лук и стрела, узде. Литература[уреди] - Цермановић-Кузмановић, А. & Срејовић, Д. 1992. Лексикон религија и митова. Савремена администрација. Београд.