Шокантно! Кривокапић је пао? Мандић и екипа траже формирање нове Владе, имају ли снаге за то, или се у “седло” враћају Мило и ДПС? - СРБИЈА ЈАВЉА Шокантно! Кривокапић је пао? Мандић и екипа траже формирање нове Владе, имају ли снаге за то, или се у “седло” враћају Мило и ДПС? Андрија Мандић, председник Нове српске демократије и један од лидера ДФ, казао је на пресс конференцији да је за ДФ од данас готова фаза око реконструкицје Владе Здравка Кривокапића На конференцији са посланицима ДФ-а су и посланици Уједињене Црне Горе и Радничке партије. Ово је важна конференција ДФ-а, процењујемо да са њом почиње нова фаза политичког живота у Црној Гори. Претходних дана били смо спремни да подржимо реконструкцију Владе Здравка Кривокапића. Имало је довољно простора, времена, снаге да сви који утичу на ову одлуку да нам дају позитиван одговор... Нажалост дошао је тренутак да констатујемо да се због Дритана Абазовића што се тиче ДФ-а завршава ова фаза око реконструкицје Владе и покрећемо нову иницијативу избор нове Владе, новог премијера, нових министара, казао је Маднић. Мандић је навео да су одавно незадовољни резултатима Владе. Грађани неће трпети због ове одлуке али не можемо трпети да имамо Владу који нема подршку парламента. Зато је најважније да се отвори нови политички процес и позивамо све партнере из већине да се изјасне о нашем предлогу. Пружили смо руку и око реконструкције и данас је пружамо ка људима из већине, додао је Мандић. Како је истакао, све предлоге који буду стизали од Владе укључујући и буџет сматраће нелегитимним. То је посао за нову Владу. Очекујемо добре одговоре и добре вијести за избор нове Владе која би имала подршку најмање 41 посланика, рекао је Мандић. TagsВЛАДА ЕКИПА МАНДИЋ НАЈНОВИЈА ВЕСТ! Процурио извештај: Директна опасност од распада, прете сукоби. Појачајте војску због “српских сепаратиста” ВЕЛИКА ТУГА! Преминула певачица познате групе: Изгубила битку са раком! Здравље • Издвајамо • Србија СРПСКИ ЕПИДЕМИОЛОЗИ УПОЗОРАВАЈУ: Упала крајника и плућа ће бити НЕИЗЛЕЧИВЕ због намирнице коју користимо СВАКОГ ДАНА УДАРНА ВЕСТ! ХАРАДИНАЈ ПУШТЕН! ПРЕДСЕДНИК ВУЧИЋ ХИТНО ПОСЛАО ПОРУКУ ТРАМПУ! Ево шта му је поручио! СРАМОТА! Ослобођен Насер Орић! Путин ускоро долази у Србију заједно са Сергејем Шојгуом?!


source: wikipedia

text: ГНУ-ова лиценца за слободну документацију (; скраћено ГЛСД, на енглеском -{GNU FDL}- или -{GFDL}-) је копилефт лиценца за слободну документацију коју је осмислила Задужбина за слободни софтвер, а за потребе Пројекта ГНУ. Ова лиценца дозвољава кориснику лиценцираног материјала да исти умножава, редистрибуира, и модификује, под условом да сви умношци и изведена дела буду доступна под истом лиценцом. Умношци могу бити комерцијално продавани, али уколико се производе у већим количинама (већим од 100), оригинални документ или изворни код морају бити учињени доступним примаоцу рада. ГЛСД је развијена за потребе референтних приручника, документационог и сличних материјала који обично прате ГНУ софтвер. Међутим, може се користити за било која текстуална дела, независно од њиховог садржаја или намене. На пример, Википедија користи ГЛСД за сав свој текстуални садржај. Види још Википедија:Текст ГНУ-ове лиценце за слободну документацију. Пројекат ГНУ


решење Еко зеленог насеља | Универзитет у Београду - Архитектонски факултет Постови обележени са ‘решење Еко зеленог насеља’ Универзитет у Београду - Архитектонски факултет > Најновије > Вести > решење Еко зеленог насеља


Стање по овом питању се огледало у томе да је земља била подијељена на читлуке (посједе) које су кметови узимали у најам као наполичари или на трежину и четвртину. То су били баштински читлуци и као такви су се преносили са оца на сина, па су их сељаци сматрали својим власништвом. Стварни власници су били аге и бегови.


source: CulturaX

text: Харадинај на опроштајној конференцији за медије: Поносан сам резултатима Владе на чијем сам челу био GracanicaOnline.info Харадинај на опроштајној конференцији за медије: Поносан сам резултатима Владе на чијем сам челу био Рамуш Харадинај, фото: В. Ћуп, ГрачаницаОнлајн Досадашњи премијер Косова Рамуш Харадинај, рекао је на данашњој конференцији за медије да је поносан на рад Владе на чијем је челу био, посебно Законом о Трепчи и војсци Косова, као и што новој Влади оставља буџет увећан за 32%. Незадовољан је, каже, што Косово није добило либерализацију виза, али се ипак нада, да би се то могло десити до краја године. Харадинај је поновио да се не каје што је дао оставку, истакавши да је на саслушање у Хаг хтео да иде као грађанин, а не као премијер. Такође је рекао да неће бити посланик и да ће своје место препустити следећем на листи његове странке. На питање новинара, зашто однос између њега и Српске листе није на нивоу на коме је био када је влада формирана, Харадинај је одговорио да је то због тога што је Српска листа инструментализована од стране Београда. "Београд треба да дозволи самосталност Српској листи и косовским Србима. Косовски Срби, као и Српска листа не могу да преносе визију и да штите позицију званичног Београда. Због тога је дошло до кварења односа са Владом Косова. Ми се нисмо посвађали са Српском листом због косовских Срба, већ смо покварили односе због односа са званичним Београдом", казао је Харадинај. Досадашњи премијер је додао да му се допада идеја Аљбина Куртија о увођењу реципроцитета са Србијом, као и наводи да же се борити против корупције, али да се прибојава Куртијеве економске политике, с обзиром да је он левичар и да се то може негативно одразити на економски развој. Рамуш Харадинај је данас у сали у којој се одржавају седнице владе, одржао конференцију за медије и пошто се руковао са новинарима, одговарао је на њихова питања. Објављено 7. новембра 2019. by Владислав ЋупУ категорији ПолитикаTagged Досадашњи премијер Косова, Рамуш Харадинај


text: РТ: САД не могу очекивати да ће остати сигурне након покретања економског рата - Техеран Усред растућих тензија са Вашингтоном, ирански министар спољних послова Џавад Зариф упозорио је САД да се њихов "економски рат" неће окончати у њихову корист, јер се настављају разговори с ЕУ о нуклеарном споразуму. Зарифови коментари уследили су на конференцији за новинаре са гостујућим министром спољних послова Немачке Хеико Масом, који је допутовао у Техеран како би се олакшале напетости, али наизглед, није резултирало великим напретком.


Сарајевска филхармонија од данас на друштвеним мрежама почиње својеврстан програм којим ће олакшати тешко бреме времена кроз које пролазе грађани усљед пандемије коронавируса, а бит ће реализован под називом “Класика у доба короне”. Директор Сарајевске филхармоније Самир Локванчић наводи да није случајно за почетак тог пројекта изабран 6. април, јер се на тај начин жели још једном показати да филхармонија чини неодвојив дио сарајевског бића. Програм је осмишљен за све генерације, за оне који су љубитељи класичне музике, као и оне који ће тек крочити у тај свијет. “Околности су такве да као оркестар не можемо радити заједно, али већ смо отпочели активности које ће нам помоћи да се у што краћем периоду поново вратимо на сцену и заблистамо у пуном сјају. Радимо на програму за почетак нове сезоне предвиђајуци које посљедице можемо имати након што пандемија прође. Понудит ћемо повратак публици у стилу и квалитету каквог наша публика заслужује”, наводи се у саопћењу Сарајевске филхармоније. За пројекат који отпочињу данас контактирали су велики број солиста с којима су имали успјешну сарадњу, уско сарађујући са умјетничким директором Фестивала Сарајевских вечери музике Нинославом Вербером. “Примијетили смо да се код умјетника са којима смо сарађивали у овом тренутку може препознати крајња летаргија и депресија са једне стране, док са друге имате огроман ентузијазам и стваралачки нагон. Сви ми реагујемо другачије и требамо то имати у виду прије него што било шта данас критикујемо. Требамо имати вјеру и снагу да ово све превазиђемо”, истиче се. Осмишљен је и Дјечији кутак који ће на оригиналан начин и одређену интеракцију доћи до сваког дјетета. У посљедњих десет година на дјечијим пројектима раде са Мариом Дрмаћем који је давао све од себе да оствари комуникацију између оркестра и најмлађе публике. “Овај пут је Дрмаћ превазишао сам себе и уз нашу помоћ креирао веома забавне и поучне видео записе. Уз ово имат ћемо и Препоруку дана, шта послушати, погледати. Настојат ћемо да у ову идеју укључимо што већи број људи из различитих сегмената друштва. Бирајући препоруке имамо на уму да се класична музика јако дуго користи у терапеутске сврхе, опушта и мотивира нас да користимо нашу способност апстрактног размишљања и засигурно је један од важних инструмената да пребродимо ова тешка времена”, наводе из Филхармоније. У коначници, чланови оркестра поручују – “Ово је битка у којој сви учествујемо, сви смо војници на првој линији одбране. У овом тренутку не преиспитујемо одлуке надлежних већ проводимо наредбе како би у што краћем времену и што ефикасније побиједили. Од нас се очекује да дамо све од себе, најбоље што можемо. У овој борби је и Сарајевска филхармонија”. У Сребреници потписани уговори вриједности 760.000 КМ за обнову и изградњу кућа Холандија ће тужити Русију због обарања авиона изнад источне Украјине Извучени парови турнира завршнице Европа лиге која се игра у Нјемачкој Оптужница против Остоје Прпоша због кријумчарења миграната У Хрватској је данас 116 новообољелих, два смртна случаја


Хрватска професорка за КП: Спроводи се план дестабилизације Србије и Балкана - Russia Beyond Србија Хрватска професорка за КП: Спроводи се план дестабилизације Србије и Балкана Европска унија уцењује Србију, тражећи да она код себе оснује огромне центре за избеглице, додаје загребачка професорка Хрватских студија. Најезда миграната има за циљ да Европу увуче у конфликт са исламским светом, као и да дестабилизује оне земље које имају добре односе са Русијом, сматра Јелена Јуришић, загребачка професорка Хрватских студија. „Обратите пажњу најпре на Турску. После руско-турског споразума о гасоводу, у Турској почиње низ проблема: криза владе, фактички избија нови рат са Курдима. Ова земља постаје нестабилна зона. И коме је онда још до гасовода?“, објашњава професорка Јуришић. После Турске проблеми са избеглицама прелазе на Балкан. „Које земље су дестабилизоване? Пре свега православне земље, пријатељске са Русијом: Грчка, Македонија, Србија и садашњи савезник Путина – католичка Мађарска. У плану је и Црна Гора. Осим тога, Европска унија уцењује Србију, тражећи да она код себе оснује огромне центре за избеглице. Држите избеглице код себе или ће вам бити још горе, кажу они“, изјавила је професорка Јуришић у разговору са новинарком „Комсомољске правде“ Дарјом Асламовом. Јелена Јуришић додаје да састав избеглица и начин њиховог пребацивања изазива велики број питања. „Ту је велики број момака из малих авганистанских и афричких села. Уверена сам да они никада у рукама нису држали географску карту. Откуд они знају пут? Ко их води? Пре два дана, узгред, отворена је нова маршрута – преко Црне горе, Босне и Дубровника. То значи да ће избеглице преплавити све балканске земље“, изјавила је професорка Јуришић. Новинарка руског листа наводи могући одговор на питање како се избеглице пребацују и ко им помаже. Волонтери „Центра за заштиту избеглица“ на станицама дочекују избеглице, дају им храну и воду и деле им брошуре са информацијама о правима избеглица, начинима превоза и комуникације са локалним властима. На сајту ове организације се међу спонзорима и оснивачима наводи USAID, чувена америчка агенција за међународни развој. „Па, ако је ту присутан USAID, значи да иза њих стоји CIA“, истиче професорка Јуришић и наводи још једну интересантну чињеницу. „Арапско пролеће“ је захватило само оне земље у којима је владао умерени, меки ислам, као што су Тунис, Египат, Либија, Сирија и Ирак, док су земље у којима влада вахабизам (радикални ислам), као што су Саудијска Арабија, Катар и Бахреин, избегле сваки вид побуне и остале савезнице САД, Велике Британије и Израела. конфликт у сирији русија и бивше југословенске републике русија и србија Укратко Русија и Србија Конфликт у Сирији


Вјежбе прије часова за бољу концентрацију - Glas Srpske Данијела Бајић 08.07.2020 08:10 БАЊАЛУКА - Ученици прва три разреда основне школе у наредној школској години сваког дана прије почетка наставе имаће 15 минута физичких вјежби које ће, између осталог, допринијети бољој концентрацији на настави. Рекао је ово за “Глас Српске” директор Републичког педагошког завода Предраг Дамјановић и додао да је у разговору са љекарима истакнуто да је за здравље дјеце у том узрасту веома битно да сваки дан пред почетак било каквог рада имају неку физичку активност. - За вјежбе ће бити задужени професори разредне наставе, с тим да група стручњака, која је припремила овај програм, до половине овог мјесеца треба да сними видео који ће наставници користити - казао је Дамјановић. Он је нагласио да су неке од новина у наредној школској години нови и иновирани наставни програми за поједине предмете који ће допринијети бољим резултатима учења. - За талентоване ученике припремили смо факултативне програме, као што је домаћинство, мали програмери, мали истраживачи и калиграфија. Уколико неке школе искажу потребу да буду урађени програми из неке друге области за коју су ученици заинтересовани, а нема је у радном програму, такође ће имати прилику за то - рекао је Дамјановић. Што се тиче додатне наставе, Дамјановић је истакао да је урађен програм за ученике петог разреда из математике, док ће ђаци шестог разреда своје знање моћи да проширују из историје и географије, која ће такође бити на располагању и старијим основцима. - Први пут смо израдили стандарде рада за стручне сараднике, односно педагоге, психологе, социјалне раднике и друге којима су тачно прецизирани њихови послови и задаци. С друге стране, наставници ће проћи стручну обуку за извођење интерактивне наставе, која подразумијева и увођење дигиталних уџбеника - казао је Дамјановић и додао да постоји могућност да свих 187 основних школа у Српској у наредној школској години добије и електронске дневнике. Стицајем околности школе у Српској су, каже Дамјановић, савремене технологије у настави почеле да користе прије него што је планирано. - У сваком злу има нешто добро. У злу које нас је снашло претходних мјесеци једна од добрих ствари је то што смо почели користити информационе технологије у настави прије него што смо то планирали. Овај модел наставе планиран је био тек за школску 2024/25. годину. Међутим, на тај начин уклонили смо баријеру у комуникацији између наставника и ђака, а њихов много приснији однос допринијеће повећању квалитета наставног процеса - казао је Дамјановић. Додао је да је план и програм за наредну школску годину припреман као да ће се све нормално одвијати. - За сада нисмо хтјели ништа да прејудицирамо. Уколико буде другачије, имамо разрађен модел наставе на даљину, који може бити само бољи јер смо то већ прошли. Ако смо могли реаговати у марту за неколико дана, мислим да неће бити проблем да одговоримо на прави и адекватан начин и у наредном периоду - казао је Дамјановић. Предраг Дамјановић каже да је за септембар договорен састанак са представницима основних школа на којем ће донијети коначан закључак да ли ће ђаци сљедеће године имати обавезну малу матуру или ће ипак још једном бити спроведена експериментална. - Међутим, у другој половини септембра, уколико то буде могуће, спровешћемо спољашње вредновање знања ђака у 30 основних и 20 средњих школа. То су оне школе које смо још прошле године изабрали - казао је Дамјановић.


text: 5. јул (5.7.) је 186. дан године по грегоријанском календару (187. у преступној години). До краја године има још 179 дана. Догађаји 1413 — Битка код села Чаморлу: Мехмед I, уз помоћ помоћних одреда из Србије, Босне и Угарске, потукао свог брата Мусу и наметнуо се за јединог владара читавог Османског царства чиме је завршен рат око престола међу синовима Бајазита I. 1596 — Енглески поморци опустошили су шпанску обалу и опљачкали Кадиз, поморску луку која је открићем Америке добила прворазредан значај. 1809 — Вођена битка код Ваграма у оквиру Наполеонових ратова. 1811 — Венецуела је постала прва јужноамеричка држава која је прогласила независност од Шпаније. 1830 — У походу на Алжир Французи су заузели град Алжир. Алжир је остао под француском управом до 1962, када је та северноафричка земља стекла независност. 1865 — Вилијам Бут основао је у Лондону „Хришћанску мисију“ која је касније добила назив „Војска спаса“ и бавила се углавном хуманитарним радом. Била је врло активна у периоду после Другог светског рата. 1865 — У Великој Британији је донет први у свету закон о ограничењу брзине - две миље на сат. 1875 — Нападом чете хајдучког харамбаше Пера Тунгуза на турски караван на Ћетној пољани, на путу Мостар—Невесиње почела је Невесињска пушка устанак против османске власти у Херцеговини. 1932 — Антонио де Оливеира Салазар је постао премијер Португалије. 1943 — Немачком офанзивом из правца Орела и Харкова на совјетске положаје почела је Курска битка. 1946 — Луј Реар, у Паризу представио бикини. 1951 — Основан Веслачки клуб Партизан 1959 — Председник Индонезије Сукарно распустио је парламент, суспендовао Устав из 1950. и завео диктаторски режим. 1975 — Амерички тенисер Артур Еш постао је први црнац победник турнира у Вимблдону. Зеленортска острва су добила независност након 500 година португалске власти. 1977 — У Пакистану је извршен војни удар којим је генерал Мохамад Зија ул Хак збацио с власти премијера Зулфикара Али Бута. 1980 — Шведски тенисер Бјерн Борг победио је пети пут узастопно на турниру у Вимблдону. 1990 — Скупштина СР Србије усвојила "Закон о престанку рада Скупштине Социјалистичке Аутономне Покрајине Косово и Извршног већа Скупштине Социјалистичке Аутономне Покрајине Косово" (Службени гласник СРС, бр. 33/90). 1994 — Палестински вођа Јасер Арафат, који је допутовао на Западну обалу након 27 година избеглиштва, најавио је стварање државе Палестине на територији под палестинском самоуправом, са главним градом у источном Јерусалиму. 1996 — Овца Доли је постала први сисар клониран из одрасле ћелије. 2001 — Македонске власти и албански побуњеници постигли су договор о примирју. Мировни споразум којим су окончани вишемесечни сукоби у Македонији, потисан је 13. августа у Охриду. Хенелоре Кол, супруга бившег немачког канцелара Хелмута Кола извршила је самоубиство. Она је дуго година боловала од ретке болести која је изазвала алергију на светло. Рођења 1717 — Педро III од Португалије, краљ Португалије (1777—1786). (прем. 1786) 1857 — Клара Цеткин, немачка социјалистичка политичарка и борац за женска права. (прем. 1933) 1879 — Двајт Дејвис, амерички тенисер и политичар, оснивач Дејвис купа. (прем. 1945) 1880 — Јан Кубелик, чешки виолиниста и композитор. (прем. 1940) 1885 — Андре Лот, француски сликар, представник кубизма. (прем. 1962) 1889 — Жан Кокто, француски песник, писац, драматург, сликар, дизајнер и редитељ. (прем. 1963) 1891 — Тин Ујевић, хрватски песник. (прем. 1955) 1911 — Жорж Помпиду, француски политичар, председник Француске (1969—1974). (прем. 1974) 1928 — Стеван Раичковић, српски песник, писац и преводилац. (прем. 1992) 1929 — Јован Рашковић, српски психијатар и политичар, оснивач СДС-а у Хрватској. (прем. 1992) 1939 — Павел Морозенко, совјетски и руски глумац. (прем. 1991) 1946 — Герард 'т Хофт, холандски теоријски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1999). 1948 — Алојз Петерле, словеначки политичар и дипломата, премијер Словеније (1990—1992). 1949 — Ед О’Рос, амерички глумац. 1953 — Никола Матијашевић, српски одбојкаш и одбојкашки тренер. 1961 — Златко Сарачевић, хрватски рукометаш и рукометни тренер. (прем. 2021) 1963 — Иди Фалко, америчка глумица. 1964 — Миодраг Стојковић, српски генетичар. 1966 — Ђанфранко Зола, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1968 — Мајкл Сталбарг, амерички глумац. 1968 — Алекс Циле, швајцарски бициклиста. 1969 — РЗА, амерички хип-хоп музичар, музички продуцент и глумац. 1973 — Исидора Минић, српска глумица. 1975 — Ернан Креспо, аргентински фудбалер и фудбалски тренер. 1975 — Ај Сугијама, јапанска тенисерка. 1976 — Нуно Гомеш, португалски фудбалер. 1977 — Никола Кифер, немачки тенисер. 1979 — Амели Моресмо, француска тенисерка. 1982 — Алберто Ђилардино, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1982 — Бено Удрих, словеначки кошаркаш. 1987 — Андрија Калуђеровић, српски фудбалер. 1989 — Дејан Ловрен, хрватски фудбалер. 1992 — Алберто Морено, шпански фудбалер. 1992 — Мирна Радуловић, српска певачица. 1996 — Овца Доли, први клонирани сисар. (прем. 2003) Смрти 1793 — Александер Рослин, шведски сликар (рођ. 1718). 1833 — Жозеф Ниепс, француски хемичар (рођ. 1765) 1889 — Јаков Игњатовић, зачетник реализма у српској књижевности (рођ. 1822). 1958 — српски патријарх Викентије Проданов (рођ. 1890). 1969 — Валтер Гропијус, немачки архитекта, оснивач Баухауса (рођ. 1883). 2017 — Миливоје Мића Марковић, српски композитор, кларинетиста и саксофониста (рођ. 1939). Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свештеномученика Јевсевија - епископа самосатског Свете мученике Зинона и Зину Преподобну Анастасију - жену светог Симеона мироточивог и мајку Светог Саве


text: 1986. је била проста година. Догађаји Јануар 1. јануар — Шпанија и Португал су се прикључили Европској заједници. 19. јануар — Brain, први рачунарски вирус за персоналне рачунаре, почео да се шири. 24. јануар — Свемирска сонда Војаџер 2 је имала свој најближи сусрет са Ураном, на удаљености од око 81.500 km од планете. 28. јануар — У експлозији америчког васионског шатла „Чаленџер“, 72 секунде после лансирања из Кејп Каневерала, погинуло свих седам астронаута. Фебруар 7. фебруар — Председник Хаитија Жан Клод Дивалије побегао из земље и окончао 29-годишњу диктатуру породице Дивалије у тој карипској земљи. 9. фебруар — Халејева комета је стигла до свог перихела. 20. фебруар — СССР је лансирао први модул своје свемирске станице Мир. 25. фебруар — Филипински председник Фердинанд Маркос, поднео оставку под притиском побуњеног народа, војног врха, и уз подстицај САД које су дотада подржавале његову диктаторску владавину. 28. фебруар — У центру Стокхолма убијен премијер Шведске и лидер Социјалдемократске партије Улоф Палме. Март 2. март — Током пробних радова у другој ваљаоници избио пожар у Смедеревској железари, при чему су погинула 2 радника и начињена је велика материјална штета. 26. март — Чланак објављен у Њујорк тајмсу је оптужио Курта Валдхајма, бившег генералног секретара УН и кандидата за председника Аустрије, да је био умешан у нацистичке злочине у Другом светском рату. Април 5. април — У западноберлинској дискотеци, познатој по окупљању америчких војника, експлодирала је бомба која је усмртила троје, а повредила око 230 људи. 6. април — Председник Председништва СР Србије, Иван Стамболић, посетио Косово Поље и Приштину, где је разговарао са косовским Србима и покрајинским властима. 7. април — Пар стотина косовских Срба, због националних проблема на Косову дошло у Београд где их је примио члан Председништва СФРЈ, Лазар Мојсов. 15. април — Америчко ваздухопловство је бомбардовало Триполи и Бенгази у операцији Кањон Ел Дорадо, као одговор на подметање бомбе у Западном Берлину. 17. април — Британски новинар Џон Макарти је отет у Бејруту, а још троје је убијено као одмазда за бомбардовање Либије. 26. април — Експлодирао је четврти блок нуклеарне електране Чернобиљ изазвавши најтежу радиоактивну несрећу у историји. Мај 3. мај — Белгијска певачица Сандра Ким је победила на Песми Евровизије 1986. у Бергену са песмом J'aime la vie. 7. мај — Стеауа је освојила Куп европских шампиона победом у финалу над Барселоном после извођења једанаестераца. 15. мај — Синан Хасани изабран за председника Председништва СФРЈ. 23. мај — Опозиционе групе у Сомалији су покушале да искористе саобраћајну несрећу коју је доживео председник Сијад Баре да га уклоне, што је изазвало грађански рат. 25. мај — Најмање 5 милиона особа је направило људски ланац од Њујорка до Лонг Бича, покушавајући да скупе новац за решавање глади и бескућништва. Јун 8. јун — Бивши генерални секретар Уједињених нација Курт Валдхајм је изабран за председника Аустрије. 22. јун — Дијего Армандо Марадона је у четвртфиналу Светског првенства 1986. против Енглеске постигао гол руком и гол који је касније проглашен голом столећа. Јул 27. јул — Грег Лемонд је тријумфовао на Тур де Франсу 1986. Август 21. август — Лимничка ерупција облака угљен-диоксида из језера Њос у Камеруну усмртила је око 1700 особа и 3500 грла стоке у околним селима. 31. август — Совјетски путнички брод Адмирал Нахимов је потонуо у Црном мору после судара са теретним бродом Пјотр Васев, при чему су погинуле 423 особе. Септембар 7. септембар — Бискуп Дезмонд Туту постао је надбискуп Кејптауна у Јужној Африци као први црнац поглавар јужноафричких англиканаца. 24. септембар — Београдски дневни лист "Вечерње новости" објавио меморандум Српске академије наука и уметности, у коме је у неколико тачака оцењена политичка ситуација у тадашњој СФР Југославији. Октобар 1. октобар — Амерички председник Роналд Реган је потписао Голдвотер-Николсонов закон, којим је извршена највећа реорганизација оружаних снага САД од образовања Америчког ваздухопловства. Новембар 6. новембар — Александар Бељавски је победио шаховском турниру у Тилбургу. 22. новембар — Мајк Тајсон је победио Тревора Бербика у борби за светског првака у верзији Светског боксерског савета, поставши најмлађи боксерски првак у тешкој категорији. Децембар 19. децембар — Совјетски вођа Михаил Горбачов је ослободио Андреја Сахарова након четири године унутрашњег прогонства у Горком. Рођења Јануар 1. јануар — Глен Дејвис, амерички кошаркаш 1. јануар — Пабло Куевас, уругвајски тенисер 3. јануар — Аса Акира, америчка порнографска глумица 3. јануар — Никола Пековић, црногорски кошаркаш 3. јануар — Нејц Печник, словеначки фудбалер 4. јануар — Џејмс Милнер, енглески фудбалер 4. јануар — Сје Су-веј, тенисерка из Кинеског Тајпеја 6. јануар — Сергиј Стаховски, украјински тенисер 6. јануар — Алекс Тарнер, енглески музичар и музички продуцент, најпознатији као фронтмен групе -{Arctic Monkeys}- 6. јануар — Ирина Шејк, руски модел и глумица 7. јануар — Вања Мијатовић, српска певачица 8. јануар — Давид Силва, шпански фудбалер 8. јануар — Пенг Шуај, кинеска тенисерка 14. јануар — Јоан Кабај, француски фудбалер 19. јануар — Клаудио Маркизио, италијански фудбалер 21. јануар — Мајк Тејлор, амерички кошаркаш 23. јануар — Пабло Андухар, шпански тенисер 24. јануар — Миша Бартон, америчко-енглеска глумица 28. јануар — Тадија Драгићевић, српски кошаркаш 29. јануар — Симон Вукчевић, црногорски фудбалер 30. јануар — Лукас Биља, аргентински фудбалер Фебруар 2. фебруар — Џема Артертон, енглеска глумица 6. фебруар — Дејн Дехан, амерички глумац 6. фебруар — Ведран Ћорлука, хрватски фудбалер 7. фебруар — Џејмс Дин, амерички порнографски глумац и редитељ 10. фебруар — Радамел Фалкао, колумбијски фудбалер 10. фебруар — Виктор Троицки, српски тенисер 13. фебруар — Џејми Мари, британски тенисер 13. фебруар — Џејден Џејмс, америчка порнографска глумица 22. фебруар — Роџон Рондо, амерички кошаркаш 23. фебруар — Дајана Бутулија, српска кошаркашица 23. фебруар — Тонио Сан, македонски репер српскога порекла 24. фебруар — Владимир Голубовић, црногорски кошаркаш 26. фебруар — Тереза Палмер, аустралијска глумица, модел, продуценткиња и сценаристкиња Март 8. март — Теодора Ристовски, српска глумица 9. март — Душан Алимпијевић, српски кошаркашки тренер 9. март — Џејна Џордан, америчка порнографска глумица 13. март — Мајкл Скот, амерички кошаркаш 14. март — Џејми Бел, енглески глумац 15. март — Џај Кортни, аустралијски глумац 16. март — Александра Дадарио, америчка глумица 17. март — Џереми Парго, амерички кошаркаш 17. март — Един Џеко, босанскохерцеговачки фудбалер 20. март — Руби Роуз, аустралијски модел 23. март — Андреа Довициозо, италијански мотоциклиста 25. март — Марко Белинели, италијански кошаркаш 25. март — Кајл Лаури, амерички кошаркаш 27. март — Мануел Нојер, немачки фудбалер 28. март — Лејди Гага, америчка музичарка и глумица 28. март — Никола Петковић, српски фудбалер 28. март — Барбора Стрицова, чешка тенисерка 30. март — Серхио Рамос, шпански фудбалер 31. март — Стеван Рељић, црногорски фудбалер Април 1. април — Дејан Боровњак, српски кошаркаш 2. април — Ибрахим Афелај, холандски фудбалер 3. април — Аманда Бајнс, америчка глумица 3. април — Милена Ћеранић, српска певачица 4. април — Мохамед Авал Исах, гански фудбалер 8. април — Игор Акинфејев, руски фудбалски голман 9. април — Срђан Јовановић, српски фудбалски судија 9. април — Лејтон Мистер, америчка глумица, музичарка и модел 10. април — Фернандо Гаго, аргентински фудбалер 10. април — Венсан Компани, белгијски фудбалер 11. април — Предраг Самарџиски, македонски кошаркаш 12. април — Марсел Гранољерс, шпански тенисер 12. април — Блерим Џемаили, швајцарски фудбалер 22. април — Амбер Херд, америчка глумица и манекенка 24. април — Горан Гогић, српски фудбалер (прем. 2015) 25. април — Хуан Себастијан Кабал, колумбијски тенисер 25. април — Данијел Шарман, енглески глумац 27. април — Џена Колман, енглеска глумица 27. април — Елена Ристеска, македонска певачица 27. април — Динара Сафина, руска тенисерка 28. април — Мартинас Поцјус, литвански кошаркаш 28. април — Кери Сејбл, америчка порнографска глумица 30. април — Дајана Агрон, америчка глумица, певачица и плесачица Мај 3. мај — Пом Клементиф, канадско-француска глумица и модел 6. мај — Горан Драгић, словеначки кошаркаш 6. мај — Арон Џексон, амерички кошаркаш 7. мај — Ана Бебић, хрватска певачица 7. мај — Јевгениј Воронов, руски кошаркаш 11. мај — Мигел Велосо, португалски фудбалер 11. мај — Абу Дијаби, француски фудбалер 12. мај — Емили Ванкамп, канадска глумица 13. мај — Милан Алексић, српски ватерполиста 13. мај — Лина Данам, америчка глумица, сценаристкиња, продуценткиња и редитељка 13. мај — Роберт Патинсон, енглески глумац 13. мај — Александар Рибак, белоруско-норвешки музичар и глумац 13. мај — Robert Patinson, енглески глумац 14. мај — Миљан Ракић, српски кошаркаш 15. мај — Нина Радуловић, српска ТВ водитељка и модел 16. мај — Меган Фокс, америчка глумица 17. мај — Дамјан Рудеж, хрватски кошаркаш 18. мај — Кевин Андерсон, јужноафрички тенисер 18. мај — Алексеј Жукањенко, руски кошаркаш 20. мај — Рок Стипчевић, хрватски кошаркаш 21. мај — Марио Манџукић, хрватски фудбалер 23. мај — Борис Бакић, црногорски кошаркаш 23. мај — Алекс Ренфро, америчко-босанскохерцеговачки кошаркаш 28. мај — Брајант Данстон, америчко-јерменски кошаркаш 28. мај — Отело Хантер, америчко-либеријски кошаркаш 30. мај — Владимир Драгичевић, црногорски кошаркаш 30. мај — Марко Симоновић, српски кошаркаш 31. мај — Томас Фибел, француски фудбалер Јун 3. јун — Сем Ван Росом, белгијски кошаркаш 3. јун — Рафаел Надал, шпански тенисер 3. јун — Ал Хорфорд, доминикански кошаркаш 6. јун — Владимир Волков, црногорски фудбалер 11. јун — Шаја Лабаф, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент 12. јун — Серхио Родригез, шпански кошаркаш 13. јун — Кет Денингс, америчка глумица 13. јун — Ешли Олсен, америчка глумица, продуценткиња и модна дизајнерка 13. јун — Мери-Кејт Олсен, америчка глумица, продуценткиња и модна дизајнерка 15. јун — Салах Межри, туниски кошаркаш 15. јун — Стоја, америчка порнографска глумица 16. јун — Артурас Милакнис, литвански кошаркаш 16. јун — Жарко Шешум, српски рукометаш 17. јун — Дамјан Рудеж, хрватски кошаркаш 18. јун — Ришар Гаске, француски тенисер 18. јун — Ричард Маден, шкотски глумац 21. јун — Андреа Чинчарини, италијански кошаркаш 24. јун — Соланж Ноулс, америчка музичарка, музичка продуценткиња, уметница перформанса и глумица 24. јун — Бојана Стаменов, српска музичарка 27. јун — Сем Клафлин, енглески глумац 28. јун — Петар Ненадић, српски рукометаш Јул 2. јул — Линдси Лоан, америчка глумица 4. јул — Омер Ашик, турски кошаркаш 4. јул — Индира Арадиновић Инди, српска певачица 8. јул — Сони Вимс, амерички кошаркаш 8. јул — Имани Роуз, америчка порнографска глумица 16. јул — Тимофеј Мозгов, руски кошаркаш 21. јул — Џејсон Томпсон, амерички кошаркаш 25. јул — Хулк, бразилски фудбалер 28. јул — Семих Ерден, турски кошаркаш Август 1. август — Јелена Веснина, руска тенисерка 7. август — Алтаир Харабо, мексичка глумица 8. август — Катерина Бондаренко, украјинска тенисерка 9. август — Роберт Кишерловски, хрватски бициклиста 13. август — Станко Бараћ, хрватски кошаркаш 13. август — Немања Протић, српски кошаркаш 15. август — Тијана Арнаутовић, канадско-српски модел 16. август — Одри Битони, америчка порнографска глумица 17. август — Руди Геј, амерички кошаркаш 18. август — Милица Јаневски, српска глумица 19. август — Кристина Пери, америчка музичарка 21. август — Јусејн Болт, јамајчански атлетичар 22. август — Ендреј Блач, америчко-филипински кошаркаш 22. август — Лејси Харт, америчка порнографска глумица 23. август — Евандро Гоебел, бразилски фудбалер 24. август — Марко Аврамовић, српски ватерполиста 27. август — Себастијан Курц, аустријски политичар 27. август — Марио, амерички музичар, глумац и модел 28. август — Џеф Грин, амерички кошаркаш 28. август — Арми Хамер, амерички глумац 29. август — Леа Мишел, америчка глумица и певачица 31. август — Едуардо де Фиори Мендес Каду, бразилски фудбалер Септембар 1. септембар — Гаел Монфис, француски тенисер 2. септембар — Стеван Феди, црногорски певач 2. септембар — Кајл Хајнс, амерички кошаркаш 6. септембар — Мантас Калнијетис, литвански кошаркаш 7. септембар — Денис Истомин, узбекистански тенисер 8. септембар — Жоао Мотињо, португалски фудбалер 11. септембар — Урош Трипковић, српски кошаркаш 12. септембар — Еми Росум, америчка глумица и певачица 15. септембар — Филип Ђурић, српски глумац 17. септембар — Софи, шкотска музичарка, музичка продуценткиња и ди-џеј (прем. 2021) 18. септембар — Кили Хејзел, енглески модел, глумица и певачица 19. септембар — Анџелина Валентајн, америчка порнографска глумица 28. септембар — Андрес Гвардадо, мексички фудбалер 29. септембар — Грега Жемља, словеначки тенисер 30. септембар — Оливије Жиру, француски фудбалер Октобар 2. октобар — Камила Бел, америчка глумица 5. октобар — Владимир Богдановић, српски фудбалер 5. октобар — Новица Величковић, српски кошаркаш 5. октобар — Никита Курбанов, руски кошаркаш 10. октобар — Нејтан Џавај, аустралијски кошаркаш 16. октобар — Ина, румунска певачица 21. октобар — Милан Вилотић, српски фудбалер 23. октобар — Бријана Евиган, америчка глумица, плесачица, музичарка и кореографкиња 23. октобар — Емилија Кларк, енглеска глумица 23. октобар — Јованка Радичевић, црногорска рукометашица 24. октобар — Дрејк, канадски музичар и глумац 26. октобар — Џејмс Гист, амерички кошаркаш 27. октобар — Лу Вилијамс, амерички кошаркаш 27. октобар — Инбар Лави, израелска глумица 30. октобар — Томас Моргенштерн, аустријски ски-скакач Новембар 2. новембар — Тијана Сретковић, српска певачица 5. новембар — Јан Маинми, француски кошаркаш 5. новембар — Каспер Шмејхел, дански фудбалски голман 9. новембар — Данина Јефтић, српска глумица 11. новембар — Сораја Вучелић, српска манекенка и фото-модел 11. новембар — Милена Вучић, српско-црногорска певачица 14. новембар — Данијела Пејџ, америчко-српска кошаркашица 15. новембар — Винстон Дјук, амерички глумац 15. новембар — Ричард Хендрикс, америчко-македонски кошаркаш 17. новембар — Манучар Маркоишвили, грузијски кошаркаш 17. новембар — Нани, португалски фудбалер 18. новембар — Џамар Јанг, амерички кошаркаш 19. новембар — Урош Дувњак, српски кошаркаш 19. новембар — Милан Смиљанић, српски фудбалер 22. новембар — Зорана Аруновић, српска стрелкиња 23. новембар — Иван Бандаловски, бугарски фудбалер 25. новембар — Кејт Касиди, америчка глумица 29. новембар — Катарина Димитријевић, српска глумица 30. новембар — Џордан Фармар, амерички кошаркаш Децембар 8. децембар — Кејт Вогел, америчка музичарка и глумица 9. децембар — Арон Бејнс, аустралијски кошаркаш 15. децембар — Кејлор Навас, костарикански фудбалски голман 18. децембар — Андрија Стипановић, босанскохерцеговачки кошаркаш 19. децембар — Рајан Бабел, холандски фудбалер 22. децембар — Тијана Печенчић, српска глумица 25. децембар — Горан Обрадовић, српски фудбалер (прем. 2021) 26. децембар — Иго Лорис, француски фудбалски голман 26. децембар — Кит Харингтон, енглески глумац и продуцент 28. децембар — Том Хадлстон, енглески фудбалер 30. децембар — Ели Голдинг, енглеска музичарка Смрти Јануар 4. јануар — Радован Зоговић, југословенски књижевник 4. јануар — Фил Лајнот, ирски музичар 24. јануар — Л. Рон Хабарт, амерички књижевник, оснивач сајентологије 26. јануар — Бернар Лоржу, француски сликар (* 1908) Фебруар 4. фебруар — Бранко Пешић, бивши градоначелник Београда 11. фебруар — Френк Херберт, амерички књижевник (* 1920) 28. фебруар — Улоф Палме, шведски политичар Март 4. март — Људмила Руденко, совјетска шахисткиња и светска шампионка (* 1904) 14. март — Бранко Павловић, професор филозофије Филозофског универзитета у Београду. Април 14. април — Симон де Бовоар, француска књижевница (* 1908) 17. април — Марсел Дасо, француски конструктор авиона 22. април — Мирча Елијаде, румунско-амерички историчар Мај 9. мај — Тензинг Норгај, непалски шерпас 10. мај — Џејмс Кегни, амерички глумац Јун 13. јун — Бени Гудман, амерички музичар 14. јун — Димитрије Богдановић, српски историчар 14. јун — Хорхе Луис Борхес, аргентински књижевник (* 1899) 24. јун — Мирослав Антић, српски песник (* 1932) Јул 19. јул — Алфредо Бинда, италијански бициклиста (* 1902) 25. јул — Винсент Минели, амерички редитељ 26. јул — Ејверел Хариман, амерички дипломата Август 5. август — Химзо Половина, бошњачки музичар (* 1927) 31. август — Хенри Мур, енглески вајар 31. август — Урхо Кеконен, фински политичар Септембар 10. септембар — Иван Крајачић, народни херој Југославије 25. септембар — Николај Сејмонов, руски физичар и хемичар (* 1896) Октобар 1. октобар — Дражен Ричл, југословенски музичар (* 1962) 3. октобар — Данило Лекић, народни херој Југославије 31. октобар — Фелицин Верваке, белгијски бициклиста (* 1907) 31. октобар — Роберт Миликен, амерички физичар Новембар 8. новембар — Вјачеслав Молотов, совјетски политичар (* 1890) 18. новембар — Џија Каранџи, америчка манекенка 19. новембар — Коста Нађ, југословенски генерал и народни херој Југославије 29. новембар — Кери Грант, амерички глумац (* 1904) Децембар 17. децембар — Анте Раштегорац, народни херој Југославије 28. децембар — Андреј Тарковски, руски режисер (* 1932) 29. децембар — Харолд Макмилан, британски политичар Нобелове награде Физика — Ернст Руска, Герд Биниг и Хајнрих Рорер Хемија — Дадли Р. Хершбах, Јуан Т. Ли и Џон К. Полањи Медицина — Стенли Коен и Рита Леви-Монталћини Књижевност — Воле Сојинка Мир — Ели Визел Економија — Џејмс М. Бјукенан 1980-е 81986


Подршка акцији "ЧЕПОМ ДО ОСМЕХА" ОСНОВНА ШКОЛА " РАШКА " - Рашка Датум: 04. Decembar 2016 18:30 Категорија: Новости Од почетка школске године ученици и запослени наше школе активно учествују у еколошко - хуманитарној акцији удружења "ЧЕПОМ ДО ОСМЕХА" из Новог Сада. Акција се за сада успешно реализује и прва количина чепова је послата у току претходне недеље. Акција скупљања пластичних чепова се и даље наставља, ЈЕДАН ЧЕП ЈЕДАН ОСМЕХ :-) Распоред писмених задатака и контролних вежби дужих од 15 минута Обавештења за ученике 8. разреда Аутори сајта Да ли вам се свиђа нов изглед школе? НАГРАДНИ КОНКУРСИ КОМИСИЈЕ ЗА ЗАШТИТУ ЖИВОТНЕ СРЕДИНЕ 09. Oktobar 2019 10:07 У периоду од 07. 10 - 08. 11. 2019.г, за ученике основних школа од 5 – 8. разреда и ученике средњих школа, у организацији Комисије за заштиту и унапређење животне средине општине Рашке реализоваће се две еколошко-едукативно-наградне активности: 1) Фото конкурс „Општина Рашка кроз еко објектив“ (Циљ је да се путем фотографија природних лепота наше општине, као и фотографија на којима је забележено нарушавање животне средине у нашој општини, промовише одговоран однос према животној средини. Прихватиће се само фотографије које су настале у 2019. години. Свака фотографија мора садржати назив рада, место и датум настанка. Аутор може послати максимално 4 фотографије (по две у свакој категорији). Аутор је особно одговоран за приказано дело и без икакве накнаде даје овлашћење за репродукцију и објављивање. Предајом радова сматраће се да аутор у свему прихвата одредбе ових пропозиција. 2) Ликовни конкурс „Птице“ (Избор формата рада, ликовне технике и материјала је слободан. Примљени радови се не враћају а организатор конкурса задржава право да их искористи као илустрације у својим публикацијама без накнаде ауторима. Аутор може послати само један рад. Радове на нивоу школа доставити у ОШ „Рашка“ са назнаком „за ликовни конкурс Комисије за заштиту и унапређење животне средине“ Најбољи радови биће награђени излетом и робним наградама. За реализацију наведених активности задужени су наставница информатике и рачунарства Ивана Танасковић (Фото конкурс) и наставница ликовне културе Весна Радовић (ликовни конкурс). 07. Oktobar 2019 18:06 У Галерији Центра за културу "Градац" 16.9.2019. у 19и30 часова је отворна изложба "Јавни споменици и јавна обележја" из серијала упознајмо наш град (четврта по реду). Ученици наше школе су на часовима ликовне културе обишли изложбу у периоду од 30.9.2019. до 2.10.2019. са наставницом Весном Радовић. На тај начин учествовали су у обележавању новоустаљеног празника Општине 17. септембар. По покровитељством општине Рашка, Центар за културу "Градац" годишње организује по једну изложбу, са жељом да трајно сачува од заборава све што је везано за прошлост али и садашњост Рашке. Више слика из Галерије можете погледати овде.


Литургика, литургичко богословље - Живе Речи Утехе Литургика, литургичко богословље Литургијска обнова Лиургија апостола Јакова литургија апостола Јакова Свети Атанасије Пароски - О неумесности додатка Тропара 3. часа у Литургији Његово Житије http://www.prijateljboziji.com/_sveti-prepodobni-arsenije-paroski/35922.html Јеванђеље по Светом апостолу Јовану и ранохришћанско богослужење - Оскар Кулман Јеванђеље по Светом апостолу Јовану и ранохришћанско богослужење - Оскар Кулман, пдф ranohriscansko Хеортологија - др Лазар Мирковић празнци Литургика I - Јоанис Фундулис Увод у Свето Богослужење


Пише Драган Мраовић У току су припреме за уштампавање, неизбрисивом бојом – на нове серије евра натписа „немачки евро“. То би био једини евро који би се прихватао у Немачкој и служио би да гарантује немачку чистоћу „Знам да једно тело повезано с немачким Министарством одбране, у складу са такозваним планом ‘Б’ који се односи на вероватни крах евра, врши припреме за уштампавање, неизбрисивом бојом, на нове серије евра натписа ‘немачки евро’. У ствари, ради се о повратку на стару немачку марку. ‘Немачки евро’ би био једини евро који би се прихватао у Немачкој и служио би да гарантује немачку чистоћу“, изјавио је европарламентарац Марио Боргези, члан партије Лига норд (Северна лига). БЕРЛИН НА ТАЈНОМ ПОСЛУ На тај начин Немачка припрема, паралелно са инсистирањем на новој пореској политици у Европској унији, а ради спаса евра, своју одступницу, уколико би евро зараза запретила и Берлину. Поменути план „Б“ у својој коначној верзији значи хитни повратак на немачку марку, коју, према западним изворима, Немачка већ штампа у великој тајности у две штампарије у Тичину, у Швајцарској, од којих једна штампа руске рубље и вијетнамске донгове. Новац се штампа у Швајцарској, јер земље чланице монетарне уније, у складу са потписаним обавезама, не могу да штампају свој стари новац. Ове информације нису званично потврђене, али долазе из озбиљних извора, што је навело Мару Бизото, европарламентарца италијанске Северне лиге, да затражи хитан одговор од Европске комисије „како би се ствар разјаснила“: „Крах евра је сада свима знан, па зато још више чуди што једна земља, као што је Немачка, темељни стуб јединствене монете, већ размишља о томе како да се ослободи Европске уније. Наиме, према економистима и стручњацима из бранше, Берлин је већ задужио две швајцарске штампарије да штампају марке у великим количинама“. Ово понашање указује да Немачка зна праве узроке кризе, о којима јавно не говори ни Ангела Меркел, и да је свесна у каквом глибу је Брисел. У суштини, бољка је ендемска и лечење евра ће само привремено да снизи температуру, јер није суштина у кризи привреде Запада и евра, пошто су то само спољни симптоми озбиљног структуралног канцера либерал-капиталистичког система који метастазира у глобализму. Понашање већине политичара и медија у свету је прилог историји хипокризије, зато што износе као аргументе наводне узроке и потребне „реформе“ којима замагљују да је у току операција светске финансијске елите којом би она требало да загосподари владама демократских земаља, као у најновијем случају Италије и Грчке. Те „реформе“ су усмерене на укидање социјално одговорне државе, рестрикцију права и демократских слобода, укидања права на рад, повећање пореза на додатну вредност, односно ПДВ-а, рестрикцију пензионих и здравствених права, на удар на ионако недовољне фондове за науку и културу. То ће се, разуме се, десити и у Србији. Те мере се правдају тиме да су грађани „живели изнад могућности“, због чега се драстично смањују приходи и животни стандард породица које уопште нису живеле „изнад наших могућности“. Изнад могућности је живела и живи малобројна „елита“, управо она која „оптужује“ грађане Европе, а маневрише капиталистичким профитом и управља високим светским финансијама. У ову ситуацију свет је доведен управо њиховим неодговорним понашањем и виртуелним берзанским играма, политиком заснованом на хохштаплерским приватизацијама и дивљој либерализацији привреде. Србија и ово слепо следи. Незапосленост на Западу, као један од најтежих израза кризе, узрокована је и падом индустријских профита у Европи за 40 одсто, због преноса индустријске производње у земље као Бразил, Кина, Индија, Тајланд, Тајван, али и Србија, у којима је коштање радне снаге доведено у сферу бесцења, а радници на Западу су остали због тога и без посла. Све то је учињено само зато да би међународни финансијски капитал очувао свој профит дерући кожу целом свету. Ту нема ни говора о социјално одговорном понашању. Пример за то је и борба за очување такозваног „spread-a“, односно марже коју одређују банке приликом препродаје новца служећи се искључиво себичном логиком шпекулантског профита. А у случајевима када се маржа примењује на државне обвезнице, ствар постаје бесмислена, пошто државне обвезнице подразумевају национални и државни идентитет, док су берзански индекси, финансијске трансакције и шпекулативне операције на акционарским тржиштима, по дефиницији наднационални и безлични. Ова неприродна дихотомија опстаје само зато да би светски финансијски кругови 4000 сисавали државну добит преко шпекулација са државним обвезницама, при чему имају прећутну сагласност корумпираних влада које следе интересе високог капитала, а не националне интересе оних који су их бирали. СТВАРНИ НАУМ МОНДИЈАЛИСТА Светска економска криза се користи и да би мондијалистичка финансијска и корпоративна елита лишила ауторитета механизме демократског друштва, због чега губе сваки смисао уставне категорије демократских држава изражене у терминима „демократија“, „народни суверенитет“ и „социјална држава“. Привредне и финансијске олигархије харају Европском унијом и обесмишљавају њен пројекат који би имао смисла само ако би се одржао као Европа нација, а не Евроунија. Али Европа народа, који унутар заједнице задржавају свој историјски идентитет и различитости је, по природи ствари, препрека необузданом харању светских финансијских елита и мегакомпанија иза којих, опет, стоје имена великих породица, као што су Ротшилд или Рокфелер, односно прави гувернери наше планете. У суштини дивљег либерал-капитализма и надмоћи финансијских елита над демократским институцијама налазе се узроци кризе. Корумпирани либерал-капитализам је банкротирао и мора да буде темељно превазиђен новим, социјално праведнијим механизмом. Док то не прихвате они који суштински владају светом, а мала је вероватноћа да ће се одрећи егоистичких интереса, ствари ће ићи како иду, односно ка крају евра и саме Европске уније. Будући да је евидентно да Немачка предузима и практичне кораке за евентуални излазак из еврозоне, па и Уније, уколико јој интереси буду угрожени, а које неће ни случајно да жртвује зарад евроунијске фатаморгане, можда би било добро да се Србија угледа на Немачку и да прихвати да све има алтернативу, па и Европска унија.


Планински бор у пејзажном дизајну (38 фотографија): орнаментални погледи - “обични”, “пумилио” и “фасхигиата”, опција на деблу - Дизајн и распоред - 2019 Пејзажни дизајн је уметност украшавања локалног подручја. Овај сегмент комбинује неколико области одједном: пројектовање, изградњу, биљну производњу (ботанику), дизајн и архитектуру. За креирање стилских и експресивних композиција живих биљака и додатних елемената користе се различите врсте флоре. Планински бор је посебно популаран у пејзажном дизајну. Дизајнери воле да користе црногоричне биљке у украшавању пејзажа. Планински бор се често користи за рафинирање не само локалног подручја, него и вртова, вртова, паркова и других. Завичај ове врсте дрвета - Западна Европа. Тренутно, у дивљини, бор расте на полуострву Крим, у Карпатима, на јужној обали Европе иу балтичким државама. Вриједна и атрактивна биљка у облику грмља може имати различите висине. Овај индикатор варира од 0,5 до 6 метара. Величине круница су такође значајно различите. Дебло у смеђој боји прекривено је малим љускама. Игле су чврсто постављене једна у односу на другу, чиме се ствара посебан ефекат помпе. Дрво расте споро. У периоду од 6 до 10 година живота почиње да доноси плодове (мале избочине меке смеђе боје). На популарност планинског бора утицала је чињеница да је позната по издржљивости и једноставној бризи. Карактеристике смјештаја на територији Биљка привлачи пажњу одређене декорације. Дрво тренутно украшава земљу. Професионалци из области украшавања кућа и купаца истичу његов префињен и софистициран изглед. Дебела и пахуљаста круна дрвета даје другачији облик на захтјев клијента. Сорта је одлична за уређење различитих подручја (вртови, паркови, булевари, итд.). Планински бор изгледа одлично на плацу у близини викендица, сеоских кућа и разних комерцијалних објеката. Стручњаци тврде да су различите врсте планинских борова идеално за уређење камене баште, алпских вртова, као и зимзелених композиција и скулптура. Користе се биљке на штамби (високи труп без грана) и малим крзненим грмљем. Биљке изгледају сјајно у једној копији иу комбинацији са другим биљкама. Минијатурне сорте користе се за креирање цвјетних гредица, као и за уређење балкона, тријемова и минијатурних подручја. Из бора се испоставља стилска "жива" ограда. Прва предност планинског бора је љепота. Одликује се величанственом круном, разноврсним бојама игала, необичном бојом чуњева, експресивним деблима. Свака врста има посебан изглед. Компактне димензије стабла идеалне су за уређење оригиналног и стилског уређења. За минијатурне композиције можете покупити најмање врсте. Биљке се укорјењују у готово сваком тлу, без обзира на његов састав. То увелико олакшава процес адаптације дрвета на новом терену. Планински бор показује отпорност на сушу и не треба стално залијевање. Чак и почетник, који није упознат са баштом и ботаником, може пружити одговарајућу негу стабла. И грмови се не боје мраза. Због ове имовине, биљка се може садити у региону са оштрим зимама. Планинске биљке ће помоћи у стварању удобне и здраве микроклиме. Мирис мириса игала прочишћава зрак од штетних елемената. Бор се може садити у урбаној средини у којој постоје акутни проблеми са животном средином. Постоји око 100 различитих врста планинског бора. Размотрите најпопуларније и траженије. "Пуг" Назив сорте је због своје минијатурне величине. Патуљасти грм има сферни облик. Густе гране, више налик смрековим изданцима, дају биљци оригиналан бујни изглед. За годину грм расте око 3-5 центиметара. Боја игла - светло зелена. Обратите пажњу на ову сорту, ако изаберете биљку за израду алпског тобогана или мале композиције. Сорта се не боји мраза и других временских неприлика. "Зимско злато" Следећа патуљаста врста планинског бора. Ова сорта привлачи пажњу невероватне боје. У топлој сезони биљка има богату и густу зелену боју која је стандардна за игле, а доласком зиме боја се мијења у златно жуту. "Злато Злато" је савршено за целокупну биљну композицију светлих боја. Жуто је савршено за зелено. Ова сорта је савршена за стварање мале "живе" ограде. У групним засадама бора ове врсте такође изгледа одлично. "Пумилио" Максимална висина ове сорте може досећи и до три метра. Ова врста расте споро. Његове разлике: Гране имају различите дужине. Правац раста - горе. Шиљци оригиналног љубичастог или лила тонова. Кратке и бујне игле. Као и горе наведене сорте, ова опција не захтева посебну негу и добро подноси мраз. "Пумилио" се активно користи на бази паркова и вртова. "Цомпацт" Сорта "Цомпацт" фасцинира густу и бујну круну у облику лопте, као и разне гаће. То је висока биљка чија висина досеже 4-5 метара. Дугачке игле имају богату тамно зелену боју. Професионалним баштованима се саветује да гаје у једној копији или групи. "Фрисиа" Ова сорта се активно користи за стварање изузетног пејзажног дизајна у руским регионима. Он долази из Норвешке, из регије пјешчаних дина. Максимална висина достиже два метра. Величанствена круна се састоји од равних грана. Светло зелена боја је одлична за уређење простора око кућа и викендица. Пине обичне ("фасхигиата") Ова полако растућа сорта издваја се од остатка издужене уске круне. Боја има плави одлив. Максимална висина стабла може бити до осам метара. Пречник круне ће бити око два метра. Гране су снажно притиснуте на труп, стварајући тако ступасти облик. Током године стабло додаје 20-30 центиметара у висину. Игле се скупљају на две игле, што му даје велику помпе. Оцена се одлично осећа у условима пенумбре и на отвореним територијама. Биљка непретенциозна, али је боље да се не сади у земљишту са вишком влаге. Ова врста толерише мраз и сушу. Бор "фасхигиата" је идеалан за креирање улазних композиција. Стручњаци кажу да је боље засадити планински бор у пролеће (април-мај). Септембар је такође идеалан за слијетање. У првом мјесецу јесени очувани су оптимални услови погодни за садњу планинских борова разних сорти. Зими је могуће засадити одрасле биљке чија старост варира од 3 до 5 година. Идеално место за планинске борове је сунчана парцела. За црногоричне биљке је савршена пјесковита земља. Оптимална дубина слетне јаме - око један метар. Ако је земља тешка, нека дренажа мора бити напуњена у јаму. Користите разбијену циглу и експандирану глину. Током слетања додајте специјално ђубриво. Врат коријена биљке мора бити једнак тлу. Ако га продубите, боровина ће болети и изгубити своју привлачност. У случају великих сорти, врат мора бити подигнут мало више од тла - око 5-10 центиметара. После садње, дрво ће самостално пасти на жељени ниво. Идеални размак између компактних биљака треба да буде око 1-2 метра. Већи узорци морају бити посађени један од другог на удаљености од 4 метра. Упркос чињеници да је планински бор познат по својој непретенциозној нези, биљци је потребна одређена брига. Запамтите основна правила: Редовно и темељно заливање је потребно током периода укорјењивања. Траје месец дана. У другим случајевима није потребно стално залијевање. Током сушних дана биљку чешће залити. Три године након садње, бора је пажљиво оплођена. Препоручује се да се одлучите за минерална једињења. Планински бор преживљава на сваком тлу, али за њега најбоље одговара пијесак и пјесковита иловача. Може се купити у специјализованим продавницама. Боја расте на стеновитим падинама. Опуштено тло је кључ за лепоту и здравље дрвета. Упркос отпорности на хладноћу, код јаких мраза препоручује се прекривање грмља гранама од смрче. Планински бор обожава сунчеве зраке и свјеж зрак. У том смислу, неопходно је осигурати циркулацију протока зрака у подручју у којем расте. У хладу биљка може да се разболи и умре. Погледајте видео: Филип: Ford Focus - Евтиният и много каран автомобил в България (Август 2019). Copyright 2019 \ Дизајн и декор \ Употреба планинског бора у пејзажном дизајну


Quote: Ти не би знао шта је школа, факултет и наука да није било тих истих старих Грка. И опет, као код свих хришћанских фанатика, покушаваш да минимизираш и оповргнеш историјске чињенице. И опет, ниси одговорио на питање, по чему хришћанство сматраш про-белачком религијом када су вековима палили и харали све што је европско а не-хришћанско? Quote: Причам о словенском родноверју, теутонској религији, хеленизму, келтској, римској, друидској митологији ... . Заједничко за све њих је њихово изворно европско порекло. Створене су од свог сопственог народа за свој народ, за разлику од тог јеврејског хришћанства које је увоз за блиског истока и јеврејска лиценца које скупо плаћамо и дан данас. Quote: Да "добри" хришћани нису своју религију ширили оштрицом мача, вероватно би опстало. Quote: Приложи доказе. Quote: Па због чега би прихватили туђицу када имају своју религију. А Немањићи су постали хришћани због интереса. И онда ви осталима имате муда да причате како су продали веру за вечеру. Quote: Да,зато су побили неподобне. Веома хришћански од њих. Како те, бре, није срамота да просипаш своји зилотски идиотизам овде? Quote: Јесте вредно спомињања, јер је читав запад тог царства био под хришћанством, истина, другачијег учења од византијског хришћанства. Quote: Прво си рекао да византијци су их сматрали недостојним хришћанске религије, зато их нису крстили. После потврђујеш да су једним делом били хришћани, али су секта. Твоји аргументи су као клацкалица. Те нису, те јесу. Одлучи се више. Не може да се седи на две столице. Нису били признати од стране византије, јер нису хтели да буду потчињени патријарху у Константинопољу. Верност им је била Сасанидској Империји, а не Византији. Значи опет су интереси и политика у питању, а не погрешно учење. Такође су у литургији користили сиријски, илити источно арамејски језик. Не треба некоме факултетска диплома да би узео књигу у руке. Пун је форум таквих овде. Quote: Преко јерменије су сви прелазили и газили како су хтели. Тако да није ни чудан третман од стране Византије. Quote: Ислам (још једна јеврејска творевина) је први стигао до њих. То је главни разлог што није било успеха код њих. А и сама њихова религија наговештава да побију све невернике. Тако да ти јадници који су ипак отишли код њих да шире хришћанство, никад више нису виђени. А теби би боље било да идеш у Нигерију и тамо проповедаш него да мудрујеш нама овде. Quote: Јевреју су створили хришћанство за римљане да би ослабили и срушили Римско царство својом умоболном творевином коју су им пренели, када су увидели да римљане не могу победити физички. Себе и своје су учврстили уз помоћ тврде религије базиране на расној и етничкој припадности. Другима натурили климаве расно-негирајуће егалитаристичка веровања попут хришћанства. Есени, јеврејска секта су први који су практиковали изворно хришћанство. Први су практиковала пацифизам и љубав, као и многе друге хришћанске обичаје попут крштења. Нестали су после само једног века постојања јер су једноставно били сувише слаби да би се одбранили од других. Јевреји користе то и почињу ширење тих учења другима. Остатак знаш. После су се у Никеји договорили око тога шта ће званично бити хришћанство а која учења неће улазити у библију. Ти јеврејски писци те књиге, остају непознати. Quote: У реду, слажем се да су сви наведени монофизити. Али и хришћанство јесте секта декларисана као универзалистичка религија. И не само то, него у себи садржи бројне друге деноминације и раздељена је више него било која друга религија на ситне делове. Како беше онај пасус из библије, Јеванђеље по Луки 12:51: "Мислите да сам ја дошао да дам мир на земљу? Не кажем вам, него раздор. 12:52. Јер ће отселе пет у једној кући бити раздељени, устаће три на два, и два на три. 12:53. Устаће отац на сина и син на оца; мати на кћер и кћи на матер; свекрва на снаху своју и снаха на свекрву своју." Толико о снази и учењу хришћанства у теорији и пракси. Quote: Знаш ти добро шта сам рекао, него се правиш луд. Не говорим ја о њиховом уређењу и историји, него о принципу рада. Обе цркве цимају народ и државу за паре и повластице да би живели на њиховој грбачи, а продају им муда за бубреге неком причу о чивутском богу и јеврејину обешеном на крсту који и посматрају одозго. Штитиш ту организацију јер си и ти део њих, и зависи ти хлеб од тога. А користи од вас готово и да нема. Quote: Основица тога су опет јевреј 8000 ;ска веровања, не српска, не словенска, не европска. Хришћанство нема везе са биолошком прирором белог европског човека, него са јеврејштином и њиховим уврнутим погледом на свет. Можеш ти да препакујеш то како хоћеш, оно остаје јеврејско. Quote: Није ни тужно ни смешно, него чињенично тачно. Наведи ми иједан доказ који потиче из тог доба који доказује постојање исусовог. Ми говорим овде о добу где је Римско цартсво доживело свој врхунац постојања и развијености - Пакс Романа. Нема ниједан историјски спис (осим списа нађених код мртвог мора који потичу од Есена), ниједна археолошка ископина која потврђује постојање исусово. Quote: Јосип Флавије или познатији као јозефус је јеврејски историчар који је писао о хришћанима, али нигде није споменуо изуса христа нити потврдио његово постојање ни на који начин. Исто важи за Пила Плинија који су такође живели и писали о том времену када је христ, наводно, шетао земљом. Ништа од њих по том питању. Тицијус је писао о јеврејима. Њиховој мржњи према белцима је сковао назив, локсизам. Али опет, ништа о христу. Quote: Вера јесте, јер мораш лудо веровати да су истините те лажи које пропагираш. Quote: Све што сам навео су моје речи, нема нигде копи пејста, чак ни цитат из библије (био је написан латиницом, па сам га ручно укуцао овде). И све што сам изнео су базиране на чињеницама. Quote: А је ли, ко је теби подметнуо градиво ако не неки профан са богословског факса, којем је опет циљ да настави понзи шему хришћанства. Можеш ти и 15 диплома да имаш. Као што рекох не треба некоме факс да би га натерао да прочита књигу. Не треба некоме диплома да би знао историју. Треба само воље. Quote: Брига мене колико има хришћанских (читај: крипто-јевреја) зомбија овде, у Србији или било где. Не плашим се ја вас. Колико год да вас је, истина остаје истина. Изаћи ће на видело. А ја сам истинитољубив човек.


text: 29. април (29.04) је 119. дан у години по грегоријанском календару (120. у преступној години). До краја године има још 246 дана. Догађаји 1429 — Јованка Орлеанка, је стигла са војском у Орлеан са циљем да прекине вишемесечну енглеску опсаду. 1770 — Британски истраживач Џејмс Кук је стигао до залива Ботани Беј код данашњег Сиднеја. 1862 — Снаге Уније под водством Дејвида Фарагута освојиле су Њу Орлеанс. 1945 — Америчке трупе су у Другом светском рату ослободиле немачки концентрациони логор Дахау. Снаге нацистичке Немачке у Другом светском рату капитулирале су у северној Италији, Аустрији, Штајерској и Корушкој. Адолф Хитлер се женио својом дугогодишњом партнерком Евом Браун и одредио адмирала Карла Деница за свог наследника. 1974 — Основан је Универзитет Црне Горе у Подгорици. 1975 — Последњи амерички војници евакуисани су из Сајгона, дан уочи уласка северновијетнамских снага у град. 1991 — У земљотресу у совјетској републици Грузији погинуло је више од 140 људи. 1992 — Јединице Територијалне одбране и полиције Босне и Херцеговине блокирале су касарне Југословенске народне армије у Сарајеву. 1995 — У Шри Ланки, тамилски побуњеници оборили су војни авион у којем су погинуле 52 особе. 1998 — Контакт група у Риму усвојила је пакет санкција против СРЈ због погоршања ситуације на Косову. 1999 — У ваздушним ударима НАТО-а на СР Југославију срушен је телекомуникациони Авалски торањ. 2008 — Отворен Музеј воштаних фигура у Јагодини, први отворен музеј овакве врсте у Србији, први и једини у Србији и на Балкану, 6. у Европи и 124. у свету. 2011 — Венчали се Вилијам, војвода од Кембриџа и Кејт Мидлтон. Рођења 1818 — Александар II Николајевич, руски цар (1855—1881). (прем. 1881) 1854 — Жил Анри Поенкаре, француски математичар и теоријски физичар. (прем. 1912) 1893 — Харолд Клејтон Јури, амерички физикохемичар, добитник Нобелове награде за хемију (1934). (прем. 1981) 1899 — Дјук Елингтон, амерички џез музичар (пијаниста) и композитор. (прем. 1974) 1901 — Хирохито, 124. јапански цар. (прем. 1989) 1907 — Фред Зинеман, аустријско-амерички редитељ. (прем. 1997) 1909 — Том Јуел, амерички глумац. (прем. 1994) 1917 — Селест Хоум, амерички глумац. (прем. 2012) 1933 — Вили Нелсон, амерички музичар и глумац. 1936 — Зубин Мехта, индијски диригент. 1952 — Дејвид Ајк, енглески теоретичар завера, писац, фудбалер, ТВ водитељ, новинар и спортски коментатор. 1955 — Кејт Малгру, америчка глумица. 1957 — Данијел Деј Луис, енглески глумац. 1958 — Мишел Фајфер, америчка глумица и продуценткиња. 1969 — Пол Аделстин, амерички глумац. 1970 — Андре Агаси, амерички тенисер. 1970 — Ума Терман, америчка глумица и модел. 1974 — Ангун, индонежанско-француска музичарка. 1976 — Маја Савић, црногорска рукометашица. 1978 — Боб Брајан, амерички тенисер. 1978 — Мајк Брајан, амерички тенисер. 1984 — Паулијус Јанкунас, литвански кошаркаш. 1987 — Кијара Дајана, америчка порнографска глумица и модел. 1987 — Сара Ерани, италијанска тенисерка. 1987 — Џеф Ерс, амерички кошаркаш. 1988 — Тауфик Махлуфи, алжирски атлетичар. 1989 — Домагој Вида, хрватски фудбалер. 1996 — Кетрин Лангфорд, аустралијска глумица. 1997 — Сара Лозо, српска одбојкашица. 2001 — Грегор Глас, словеначки кошаркаш. 2002 — Џејла Рамовић, босанскохерцеговачка певачица. Смрти 1852 — Поп Лука Лазаревић је био српски јунак, војвода, великан Првог српског устанка и православни свештеник (поп), родом из Свилеуве. 1951 — Лудвиг Витгенштајн, енглески филозоф (рођ. 1889) 1980 — Алфред Хичкок, енглески филмски режисер (рођ. 1899) 2003 — Јанко Бобетко, хрватски генерал 2007 — Ивица Рачан, хрватски политичар (рођ. 1944) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свете мученице Агапију, Хионију и Ирину Светог мученика Леонида са мученицама Хариесом, Никијом, Галином, Калидом, Нунехијом, Василисом


source: fineweb

text: Клуб је основан 12. маја 1968. године под именом ФК Братство. У међуопштинској лиги Сарајево одиграо је последњу утакмицу 1992. Након тога је клуб расформиран. 1996. године клуб је обновио рад под именом ФК Војковићи, па након годину поново промјенио у ФК Фамос које је добио по Фабрици Мотора Сарајево.


Почетна страна > Вести > Влада Србије > Активности потпредседника > Србија опредељена за мир и развој регионалне стабилности Званични сајт Владе Републике Србије преноси у целини говор Дачића на свечаном обележавању 15 година од пријема Републике Србије у Савет Европе: Посебно ми је задовољство што могу данас да вам се обратим поводом обележавања 15-годишњице пријема Републике Србије у Савет Европе. Чланство у Савету Европе довело је до значајних промена у Србији – кроз примену конвенција, дијалог са експертским телима и коришћење њихове експертизе. Кроз бројне пројекте реализоване у сарадњи са Организацијом значајно је унапређен ниво заштите људских права, консолидовани су демократија и владавина права и извршена темељна реформа институција. Довољно је упоредити Србију из 2003. године са оном из 2018. године да би се уочиле те промене. Највећу корист од чланства у Савету Европе имали су, а и даље је имају, грађани Србије кроз напредак у достизању стандарда Организације, али, пре свега, кроз приступ Европском суду за људска права. На тај начин је грађанима обезбеђен виши ниво заштите људских права и основних слобода, а истовремено су пресуде Европског суда утицале на измене законодавства, судске праксе и рада надлежних органа. Напредак у овој области се види и из податка да Србија више није међу државама са највећим бројем представки пред тим судом. Имајући у виду да је Србија испунила готово све обавезе и дужности преузете приликом пријема у Организацију, као и да је ушла у постмониторинг процедуру у КМСЕ, чврсто смо уверени да ПССЕ треба да оконча редовну мониторинг процедуру на следећем заседању. Србија је чврсто опредељена за чланство у Европској унији и то је један од наших спољнополитичких приоритета. На свом европском путу, Србија наставља да спроводи реформе у области људских права, демократије и владавине права. Уверавам вас да ће сви наши потенцијали бити искоришћени како би Србија у сваком домену у потпуности усвојила базичне европске вредности. Као и у протеклих 15 година, допринос и помоћ Организације у томе биће од немерљивог значаја. Србија је опредељена за мир и даљи развој регионалне стабилности, унапређење добросуседских односа и сарадње кроз дијалог. Решавање свих преосталих проблема и неспоразума у складу са међународним правом битан је елемент наше политике у регионалним односима и она већ сада даје значајне резултате – међусобни односи су унапређени, што је директно допринело европској перспективи региона. Србија се снажно противи евентуалном покретању процедуре за пријем ''Косова'' у Савет Европе. Евентуални захтев Приштине те врсте сматрамо неприхватљивим, јер је у пуној супротности са базичним правним принципима за чланство у међународним организацијама, Статутом Савета Европе и Резолуцијом СБ УН 1244. Сматрамо да СЕ треба да настави са статусно-неутралним ангажовањем на КиМ. За неколико недеља ћемо обележити 100-годишњицу завршетка Првог светског рата, у којем је Србија претрпела огромне људске и материјалне губитке. Комеморација је прилика да се подсетимо значаја европског јединства и спречавања подела на нашем континенту које су у прошлости увек водиле у трагичне сукобе. Отуда је обавеза и одговорност свих нас да кроз конструктиван дијалог превазиђемо разлике и поделе. Савет Европе, који је и настао као израз аспирација да се обезбеди јединство Европе, омогућио је за 70 година постојања да се, упркос различитим изазовима, очувају мир и стабилност на европском тлу. Успех и достигнућа Савета Европе најбоље се виде у систему заштите људских права установљеним Европском конвенцијом за заштиту људских права, који и данас представља најнапреднији такав систем на глобалном нивоу. Нажалост, опасност од нових подела поново је актуелна и у таквим околностима уздрмани су и темељи Савета Европе као једног од најважнијих стубова европске институционалне архитектуре. Развој догађаја на тек завршеном октобарском заседању Парламентарне скупштине Савета Европе показао је дубок јаз и неповерење између два статутарна органа који би могао да угрози и сам систем заштите људских права у складу са Европском конвенцијом. Србија подржава напоре генералног секретара да се актуелна институционална криза реши и спремна је да, заједно са осталим државама чланицама, преузме свој део одговорности. Имао сам, иначе, прилике да будем члан ПССЕ, а сада сам члан Комитета министара Савета Европе, што ми је омогућило да још боље разумем значај оба органа и њихове добре сарадње и комуникације за реализацију циљева Организације. Предуслов за такву сарадњу јесте и да оба органа поштују своје надлежности дефинисане Статутом. Захвалан сам Правној служби на темељној и јасној анализи која треба да послужи као путоказ за излазак из неодрживе ситуације у којој смо се нашли. Поштовање мишљења Правне службе осигурава правну извесност која је темељ владавине права. Као посланик у ПССЕ, такође, имао сам прилику да сагледам значај ПССЕ као паневропског форума за дијалог. Зато сам и лично убеђен у потребу учешћа свих националних делегација, јер искључивање неких од њих угрожава овај јединствени карактер ПССЕ и није у складу са вредностима демократије. Хвала што се дошли на овај пријем, желим да за двадесетогодишњицу нашег пријема дођете сви у Србију“, навео је Дачић.


Чепурин: Руси заинтересовани за бањски туризам у Србији | Патриот Насловна Вести Чепурин: Руси заинтересовани за бањски туризам у Србији Туристи из Русије су све више заинтересовани за бањски туризам и посету манастирима у Србији, каже амбасадор Русије у Србији Александар Чепурин. – У последњих годину дана повећан је број туриста из Русије у Србији, али из Србије у Русији – рекао је Чепурин на Међународном сајму туризма на Београдском сајму, где је први пут представљена туристичка понуда Русије. Он је навео да је прошле године Русију посетило 50.000 до 60.000 туриста из Србије, колико је било и туриста из Србије у Русији, што је знатно више него пре две године. Чепурин је рекао да руске туристе Србија привлачи због православља и традиције, а разлог за раст туристичке посете из једне у други земљу је и економски раст у обе земље. – Треба рамишљати и о размени културних програма – рекао је Чепурин. Туристи који долазе у Русију су, како је навео, заинтересовани да посете Москву, Петроград, Сочи, Волгу, али и Kрим. – Москва је лепотица, а Београд је лепотан – оценио је Чепурин. Претходни текстМушкарци у паници због ПЛАВИХ KОВЕРТИ из Војске Србије Следећи текстМађарска гради нову ограду дуж границе са Србијом Жарко Видовић: ДУХОВНО ИСКУСТВО


На основу статистике коју је урадио David Kilcullen, испада да је Србија далеко опаснија од терориста ИД и Ал Каиде заједно. Наиме, према званичним подацима НАТО, за 78 дана бомбардовања у акцији Operation Allied Force, Алијанса је извршила тачно 19 484 ваздушних напада на територију Србије, убивши при том између 1200 и 2500 људи (з 4000 074;анична потврда броја жртава никада није дата). Током бомбардовања Авганистана је званично (за нешто мање од три месеца) обављено 6500 ваздушних напада, над Либијом (током 215 дана) 9700, а током бомбардовања Ирака и Сирије заједно 2 796 напада. Укупно узевши, на ове четири арапске земље у којима се, како званично тврде, силе Алијансе боре против терориста, је извршено 18 996 авионапада, дакле тачно 488 мање него на једину европску земљу која је бомбардована након Другог светског рата. Срби опаснији од ИГИЛ и Ал Каиде заједно


Пријавите се на нашу маилинг листу


Истина, Немањиним војним и државно-дипломатским напорима на обједињавању свих српских жупа у једну уједињену српску државу, духовно расцепкано стање Срба није се суштински много променило. Са овим политичким уједињењем српска племена су добила само централизовану управу, док је њихова духовна расцепканост остала на делу. Овоме је доприносила и усложњена ситуација на плану црквене организације Срба. Наиме, линија поделе Источне и Западне цркве на правцу Београд-Скадар (11-13. век), ишла је тачно српским територијама или по кичми српског народа. Тако, са присаједињењем Рашкој других српских области - Зете, Травуније и Захумља, унутар државе Стефана Немање (1166-1196) нашле су се и приморске области које су припадале управи Западне цркве, тј. римскога папе преко архиепископија Бара, Сплита и Дубровника. Унутрашњост Рашке, пак, била је под духовном управом Охридске архиепископије преко епископа у Расу, Београду, Браничеву, Нишу, Призрену и Липљану. Управо ова духовна необједињеност, непостојање унутрашње кохезионе силе као константе српске државотворности пре Немање, па и за његово време, јесте најбољи показатељ његовог деловања и на духовном плану. алазећи се на граници додира два света различитих црквених, и уопште културолошких предања, духовна подељеност Срба показаће све своје слабости убрзо по Немањином одступању са власти. Најстарији Немањин син Вукан, владар Зете, уз помоћ римског папе и Угарске, прогнаће (око 1202. г) свога брата Стефана из Рашке. Период од 1202 до 1204/5. године обележен је братским (грађанским) ратом у Србији, све док на крају Стефан уз помоћ Бугарске није потиснуо Вукана из Рашке у Зету. Да би повратио мир у Србију, али и потврдио легитимитет своје власти, Стефан позива брата Саву да пренесе у Србију свете и мироточиве мошти њиховог оца Симеона (Немање). После латинске окупације Свете Горе Атонске и свих немира који су тамо наступили, архимандрит Сава креће са моштима Св. Симеона за Србију. У сусрет њему и оцу изашла су оба брата на границу са Византијом (1207. г). Поклоњење пред светим и мироточивим телом свога оца, бившег српског владара, а сада канонизованог светогорског светитеља, сигурно је био јединствен, дирљив и непоновљив тренутак у животу - и Стефана и Вукана, али и целе средњовековне Србије. Уосталом, да ли би и данас у животу сваког човека било достојанственијег и обавезујућег чина од тренутка да се поклони пред светим ликом и светомироточивим телом свога биолошког претка? Несумњиво да је пренос Св. Симеона, и сви потоњи догађаји везани за њега у Србији, одлучујуће допринео не само измирењу браће, већ и заживљавању једног новог духовног покрета, најпре у оквирима Студеничке лавре, а потом и шире. СВЕТИ СИМЕОНЕ, МОЛИ ЗА НАС Помози нам, Мироточиви, у страшном часу овом као што си увек, са Сином својим, Савом, долазио нам у поноћ, кроз осам векова.


Кадети чувају прво место Кадети Црвене звезде су савладали Спаратак из Суботице на свом терену са 5:2 у оквиру 11. кола шампионата. Изабраници Слађана Николића су одиграли сјајан меч и успели да забележе нова три бода. Голове за нашу екипу постигли су Матеја Радоњић који се два пута уписао у стрелце, док су по једном мрежу ривала затресли Матеја Бубањ, Алекса Цветковић и Јован Мијатовић. Црвена звезда - Спартак 5:2 (3:1) Судија: Милош Васиљевић. Стрелци: Радоњић у 33. и 66, Бубањ у 25, Цветковић у 29. и Мијатовић у 62. минуту за Црвену звезду, а Вујић у 13. и 66. минуту за Спартак. Жути картони: Недељковић, Л. Ђурић (Црвена звезда), Вујић, Коларић (Спартак). Црвена звезда: Ј. Миладиновић, Недељковић (од 58. Каришик), Вукичевић, Ђокић, Стојсављевић (од 69. Д. Ђурић), Л. Ђурић, Цветковић, Радоњић, С. Миладиновић (од 69. Шљивић), Вукојевић (од 60. Димитријевић), Бубањ (од 58. Мијатовић). Спартак: Страјнић, Ћук (од 63. Виденовић), Гајић, Радосављевић (од 63. Килибарда), Пеић, Вујић, Коларић, Брзуловић (од 68. Грбић), Станковић (од 68. Кљајић), Башић, Будинчевић (од 68. Пантелић). Прву шансу на утакмици имао је наш тим у седмом минуту, Цветковић је проиграо Бубња који је шутирао искоса, али није успео да савлада Страјнића. Упрскос иницијативи нашег тима Спартак је први дошао у предност у 13. минуту поготком Вујића. Иако је наш тим имао гол заостатка, изабраници Слађана Никоћа су успели да изједначе резултат у 25. минуту. Цветковић је повукао лопту са средине терена, проиграо Стефана Миладиновића који је вратио лопту Цветковићу, а након шута нашег везног фудбалера у гол шанси се нашао Бубањ коме није било тешко да постигне свој четрнаести поготак ове сезоне. После само четири минута игре у стрелце се уписао Алекса Цветковић. После још једне сјајне акције са десног бока, где је Бубањ одличним дриблиногом преварио Радосављевића, лопту је на другој стативи сачекао Цветковић које је веома прецизним ударцем матирао чувара мреже Спартака за резултатски преокрет. Наставили су црвено-бели да нападају према голу гостујућег тима, а у 33. минуту мрежу ривала затресао је Матеја Радоњић. Радоњић је послао идеално додавање у простор, а Миладиновић је пронашао Радоњића у казненом простору који је из другог покушаја успео да савлада Страјнића. Унеле су измене додатну свежину у игри нашег тима, а управо је Јован Мијатовић, који је ушао са клупе, био стрелац у 62. минуту. Сачекао је лопту Мијатовић на другој стативи, а потом сјајним "лажњаком" избацио чак двојицу фудбалера Спартака, па онда десном ногом матирао голмана Спартака за 4:1. Није дуго требало нашим фудбалерима да дођу и до петог поготка. Стојсављевић је проиграо Радоњића који је веома прецизним и резантним ударцем са шеснаест метара погодио малу мрежу. Спартак је само минут касније успео да смањи резултат, а стрелац је поново био Вујић. До краја утакмице покушавали су Миладиновић, Димитријевић и Мијатовић, али промене резултата није било. Овим тријумфом црвено-бели су забележили девети тријумф ове сезоне и тренутно се налазе на првој позицији са 27 бодова.


Cell Tech Performance Series - MuscleTech | GymBeam.rs Cell Tech Performance Series је јединствена мешавина креатина која побољшава физичке перформансе за време интензивног тренинга. Такође садржи БЦАА, таурин, витамине и друге састојке за спортисте који теже побољшању перформанси и расту мишића. Amino X - BSN 435 г - лубеница Cell Tech Performance Series - мешавина која подржава перформансе садржи креатин, БЦАА, таурин, витамине и магнезијум Cell Tech Performance Series је јединствена мешавина са креатин монохидратом као доминантном компонентом уз угљене хидрате. Једна порција садржи тачно 5 грама креатина, што је довољно да се виде његова благотворна дејства. Креатин побољшава физичке перформансе та време краткотрајних узастопних серија високо интензивног тренинга. Због тога се спортисти снаге и групни спортисти, као и љубитељи HIIT-а, фокусирају на његову суплементацију. Поред тога, формула такође укључује и аминокиселину л-аланин или таурин, који су уобичајени састојак енергетских пића. Суплемент такође садржи калијум фосфат и алфа-липоичну киселину, који су укључени у енергетски метаболизам. Међутим, улогу играју и л-леуцин, л-изолеуцин и л-валин, заједно познати као БЦАА. То су есенцијалне аминокиселине које организам не може створити само, па их морамо уносити путем исхране или суплемената. Оне играју важну улогу, јер су укључене у синтезу протеина важних за одржавање и раст мишићне масе. Натријум или магнезијум, који су популарни не само међу спортистима, такође имају функцију у организму. Доприносе смањењу умора и исцрпљености, равнотежи електролита, правилном метаболизму важном за производњу енергије, функционисању нервног система, психе и мишића. Мешавина, осим споменутих састојака, садржи и витамине, посебно витамине Ц, Б6 и Б12. Витамин Ц утиче на правилну функцију имунитета, нормалну производњу колагена, хрскавицу или претварање енергије. Витамини Б6 и Б12 такође доприносе исправном метаболизму важном за производњу енергије и функционисање нервног система или психе. Производ је у облику праха који се добро растапа и има одличан укус. Cell Tech Performance Series и његове предности садржи 5 г креатина, БЦАА, витамине и минерале позитивно утиче на перформансе за време интензивног тренинга утиче на синтезу протеина важних за раст мишића доприноси правилном функционисању нервног система, имунитета, мишића и психе утиче на метаболизам важан за производњу енергије у облику растопивог праха који има одличан укус Мешавина угљених хидрата (полимери глукозе, декстроза, Modcarb TM [овсене мекиње, амарант, квиноја, хељда, просо, chia], кукурузни скроб, декстрин), природне и вештачке ароме, лимунска киселина, калцијум фосфат, калцијум силикат, со, калијум ацесулфам, сукралоза, ФД & Ц црвена бр. 40. Помешајте 1 мерицу Cell-Tech-а са водом (180-350 мл) и конзумирајте одмах након тренинга. Данима када не тренирате, узмите 1 порцију ујутро након буђења. За боље резултате користите 2 мерице Cell-Tech-а помешане са водом (600-700 мл) одмах после тренинга. Данима када не тренирате, узмите исту порцију ујутро након буђења. 1 мерица (49 г) Калоријска вредност 140 кцал Угљени хидрати 36 г од тога влакна 2 г Витамин Ц (аскорбинска киселина) 125 мг Витамин Б6 (пиридоксин хидрохлорид) 5.3 мг Витамин Б12 (цијанокобаламин) 0,2 мцг Магнезијум (магнезијум оксид) 35 мг Алфа липоична киселина 100 мг Калијум фосфат 55 мг Као и код свих производа које садрже креатин, за време употребе уносите довољно течности. Немојте га користити ако имате дијабетес или сте склони хипергликемији и хипогликемији. Ако осетите осип на кожи или другу алергијску реакцију, престаните са узимањем и поразговарајте са својим лекаром. Немојте га користити ако сте трудни или дојите. Чувати ван домашаја деце. Упозорење о могућим грудвицама производа! Производ садржи састојке које су класификоване као „хигроскопне”. То значи да упијају влагу, а то може довести до накупљања праха у тврде комадиће. То је сасвим нормално и предвидљиво понашање ових састојака и не значи да је производ оштећен, а ово стврдњавање не утиче на ефикасност производа. Једноставно уситните грудвице и користите као и обично. Да бисте успорили хигроскопско дејство, производ чувајте на хладном и сувом месту, далеко од влаге (не у фрижидеру!). НИКАДА не припремајте прах помоћу мокре кашике! Паковање такође садржи врећицу са силика-гелом, која упија влагу. Информације о алергенима: Производ је обрађен у погону у којем се обрађује млеко, соја, јаја, ракови, орашасти плодови и кикирики. Оцењујете:Cell Tech Performance Series - MuscleTech 1400 г воћни пунч


text: Клапам |Клапам| |Град||Лондон| |Становништво||65.513| Садржај Локација[уреди] Поштански округ Клапама је SW4, али Клапам је у прошлости обухватао и делове SW8, SW9 и SW12. Парк у Клапаму је подељен између Лондонске општине Вандсворт, иако Ламбет има одговорност за управљање парка у целини. Према попису из 2001. године, Клапам и центар града у Стоквелу заједно су имали популацију од 65.513[1] становника. У административне и изборне сврхе — у Клапаму постоје 3 одељења: Парк у Клапаму, Град Клапам и Торнтон одељење. Делови Северног Клапама смештени су у оквиру Брикстонског изборног одељења Ферндејла и изборног одељења у Стоквелу. Део SW4 поштанског округа северно од Јунион роуда и Станице у Стоквелу припада области Стоквела. Велики делови Јужног Батерсија често се односе на Клапам, због места на коме се налази Clapham Junction железничка станица и њене близине Парку у Клапаму, као и због њене релативне удаљености од историјског села у Батерсију. Железничку станицу познату као Clapham Junction првобитно је назвао Battersea Junction њен архитекта, како би означио њену географску локација. Нажалост, била је преименована у Clapham Junction као пи-ар проба — веровало се да би више путника путовало у и из станице са тако ‘отменим’ именом. Људи из Батерсија противили су се идеји да се о њима говори да живе у Клапаму. Обратили су се и Гугл мапама, са успехом, како би исправили свако упућивање на ову област. Често се обраћају новинирима, ТВ и радио извештачима, због "лењег извештавања". Укратко, постоји област позната као Clapham Junction у Батерсију, а не у Клапаму. Парк у Клапаму и Град Клапам[уреди] Парк у Клапаму чини 1 km2 површине зеленог простора, са три језерцета и старим подијумом. Теже се примети због великих грузијских и викторијских палата, и Старог града у Клапаму, који је у близини. Такође, ту се налази и Свето Тројство Клапам, грузијска црква из 18. века, важна за историју евангелистичке клапамске секте. Стари град је мешавина грузијске, викторијске и архитектуре краљице Ане. Град Клапам обухвата Клапам Хај стрит и стамбене улице укључујући Клапам Манор улицу, где је смештен Забавни центар Клапама, као и Вен улицу у којој се налази биоскоп, ресторани и продавница хране. Јужни Клапам[уреди] Јужни Клапам је велики стамбени простор који обухвата делове Парка укључујући Кавендиш пут и јужни део Краљеве авеније која води до Хајд фарме. Такође у њему се налази одвојен део Клапама до јужног дела Најтингејл улице и ограничен Најтингејл сквером, Олдриџ путем и Балхам Хилом. Област Балхам Хила се такође уобичајено сматра за део Јужног Клапама, због своје близине станици метроа, иако је технички у Балхаму. Западни део Парка у Клапаму је под SW4 клапамским поштанским округом, иако је технички у Батерсију. Абевил село је округ у оквиру Клапама који је смештен између јужног дела Парка у Клапаму и Кларенс авеније и синоним је за изборно Одељење Парка у Клапаму. Област је у центру кратког пресека углавном независних продавница и ресторана у оквиру ширег, иначе стамбеног пута. Северни Клапам[уреди] Северни Клапам лежи на обе стране пута Клапам и граничи се са Стоквелом код Јунион пута и Стирлинг пута. Постоји знак Партнерства Града Стоквела северно Јунион пута који означава границу између Северног Клапама и Стоквела. Северни део Северног Клапама смештен је у оквиру одељења Ларкхол, и има архитектонски значајну област Сибела, док јужни део лежи у оквиру одељења Ферндејл и обухвата путеве Лендор, Ферндејл и Бедфорд који воде у Брикстон.


text: Лин (Λίνος), митски певач, по једној верзији син Аполона и Псамате, по другој Амфимара и Музе (Ураније, Калиопе или Халкиопе) кога је Аполон убио зато што се усудио да каже да је исто тако добар певач као и сам бог. О Лину налазимо податке код Хомера и Сапфо. Једна стара тужбалица са називом Лин носила је рефрен αϊλινος који је требало да значи „авај Лине, јадни Лине“ (Илијада, 18, 570). По трећој верзији, Лин је био Хераклов учитељ музике кога је Херакле убио ударцем лире када је овај покушао да га казни. Место на коме се одиграва Линова судбина по легенди је Аргос или Теба. Овај мит је веома сличан митовима о Нарцису, Хијакинту и Адонису. Референце Грчка митологија


Смедеревска хирургија све ближа златном стандарду У ПЛАНУ НОВА ЛАПАРОСКОПСКА ОПРЕМА И ОБНОВА ЗГРАДЕ ПСИХИЈАТРИЈЕ Пред Општом болницом Свети Лука у Смедереву и у овој години су нови пројекти, који ће, када буду реализовани, допринети још квалитетнијим дијагностичким услугама, лечењу, хируршким интервенцијама и операцијама. Mенаџмент болнице наставиће и рад на реализацији пројекта развоја ендоскопске и лапароскопске хирургије, а планира се и занављање опреме на Неуропсихијатријском одељењу, односно реконструкција зграде Психијатрије, саграђене 1929. године, све захваљујући средствима из Програма прекограничне сарадње Румунија – Србија. Део програма прекограничне сарадње Румунија – Република Србија, који се односи на пројекте одобрене Општој болници Свети Лука у Смедереву, приближава се финалној фази имплементације. Крајем прошле недеље смедеревску болницу посетили су чланови Координационог тима за спровођење пројеката, са задатком да заједно са актерима сагледају сву документацију неопходну за реализацију одобрених пројеката. Подсетимо, Општој болници Свети Лука у Смедереву одобрена су два пројекта. Први се, како каже директор смедеревске болнице др Ненад Ђорђевић, односи на унапређење развоја ендоскопске и лапароскопске хирургије, а спроводи у сарадњи са Медицинским факултетом Универзитета у Темишвару, који је и водећи партнер у том пројекту. -Основу тог пројекта чини набавка нове лапароскопске опреме за Службу опште хирургије, а тај златни стандард у лечењу различитих болести желимо и медијски да посебно промовишемо. И највећа средства у том пројекту, који је негде вредности око 400 хиљада евра, опредељена су за набавку нове лапароскопске опреме – додаје др Ђорђевић. Суштина другог пројекта је продужење живота пацијената који болују од психијатријских, односно више неуролошких болести, јер, како каже др Ненад Ђорђевић, оне су везане за ризичне фактора понашања, а један од циљева овог пројекта је и да се промовишу здрави стилови живота. -Лидер тог целог пројекта је Неуропсихијатријска болница Вршац, у сарадњи са Медицинским факултетом Универзитета у Темишвару, док се ми појављујемо као трећи партнер. У Смедереву је суштина тог пројекта у комплетној реконструкцији наше зграде Неуропсихијатрије, која ће након комплетне реконструкције изгледати исто као и 1929. године када је саграђена. Пројекат вреди 700 хиљада евра, а њиме је планирана и набавка дела опреме за Службу за неурологију. И трећи сегмент пројекта, који иде на наш терет, а везан је за све три болнице, односи се на тзв. Е-платформу. Реч је о мултимедијалној компјутерској платформи која ће повезивати ове три болнице у склопу пројеката везаних за Неурологију и Психијатрију, а биће од користи и за друге пројекте у оквиру Програма прекограничне сарадње између Србије и Румуније. Власник Е- платформе биће Општа болница Свети Лука у Смедереву, а самим тим и координатор дела пројекта који се односи на е-медицину – истиче др Ненад Ђорђевић. На наше питање – шта даље следи и када треба очекивати сам финиш имплементације пројеката, др Ненад Ђорђевић каже да су посете Координационог тима учесницима пројеката завршене, тако да се сада цела пројектна документација шаље у Букурешт, где се налази Централна комисија за прекограничну сарадњу између Србије и Румуније, а оно што треба да уследи је потписивање уговора. -Ми смо већ потписали предуговоре са водећим партнерима, а сад следи потписивање уговора између водећег партнера и Координационог тела у Букурешту, а након чина потписивања уговора већ сутрадан практично почиње реализација пројеката. Очекујемо, иначе да ће лапароскопска опрема бити набављена до краја ове, односно најкасније током прва три месеца следеће године. Овде се све планира на три месеца, односно на тромесечном нивоу, а набавка опреме је планирана у трећем тромесечју. Све, опет, умногоме зависи и од датума потписивања уговора. Уколико се уговори закључе до 1. априла онда би лапароскопска опрема требало да стигне у Смедерево до краја године. У супротном све се помера за прве месеце 2018. Код реконструкције зграде Психијатрије процедура је још комплекснија, а пут дужи обзиром да три партнера учествују у пројекту. Зато у том делу очекујемо да уговор буде потписан негде до краја маја, те да ће треће тромесечје бити кључно за почетак радова на обнови зграде Психијатрије. У сваком случају оба пројекта трају 24 месеца, што значи да би пројекти код нас требало да се реализују током 2017. и 2018. године – рекао је др Ненад Ђорђевић, директор Опште болнице Свети Лука у Смедереву. Previous За своју децу желимо само оно што им припада Next У Србији обучено близу 1800 припадника специјализованих јединица


text: Категорије Производи обележени са овим логотипом су сертификовани од стране ТУВ СУД. Хигијена у Цтуију Дозволи корисницима да ради оптимално од суштинског је значаја да се обезбеди хигијену у вашем радном месту. Без обзира да ли у вашем дому или у ексклузивном послу. На почетку свих потребних материјала треба да буде присутна: - Дезинфицијенси - Ултразвучни чистач - Маникир касета - Рукавице - Петпарачке ткива - маске за лице За професионалне ноктију техничар треба схватити спречавања преношења болести. Ваше радне површине мора да буде чиста! Очистите све радне површине најмање једном дневно, са УВ опрема, бушилице и лампе дезинфицијенс. Користи се за сваког купца или дезинфиковати за сваког купца посебан фајл. Да би се спречило нагомилавање прашине у дисајним путевима, требало би да обрисите редовно мокри инвентара, користите екстракцију прашине на столу, маску и обришите јој носи доњи једном дневно. Гел или акрил одаје испарења, као прајмер, боја, лак за нокте одстрањивач, итд Ове паре се у њихов респираторни систем. Предузимају превентивне акције и вентилацију редовно! Да бисте спречили Алергије увек носе рукавице.