Стеван Алексић — Википедија ^ Promocija monografije slikara Stevana Aleksića | www.banaterra.eu Архивирано на сајту Wayback Machine (4. јул 2012), Приступљено 25. 4. 2013. ^ „Ikone iz razorenog Bešenova/ Ikone iz razorenog Bešenova”. Архивирано из оригинала на датум 12. 03. 2016. Приступљено 08. 04. 2012. soft hyphen character у |title= на позицији 4 (помоћ) Јованов, Јасна (2010). „АДАМОВИЋ, Душан”. СТЕВАН АЛЕКСИЋ (1876—1923) (на језику: (језик: српски)). Нови Сад: Спомен-збирка Павла Бељанског. стр. 240 страна. ISBN 978-86-87073-03-6. CS1 одржавање: Непрепознат језик (веза) Церовић, Љубивоје (2000). Срби у Румунији (на језику: (језик: српски)). Љубомир Степанов. Савез Срба у Румунији. стр. 264 страна. CS1 одржавање: Непрепознат језик (веза) Самарџић, Радован (1983). Историја српског народа од Берлинског конгреса до уједињења 1878—1918 (на језику: (језик: српски)). Београд: Српска књижевна задруга. стр. страна. CS1 одржавање: Непрепознат језик (веза) Пауновић, Маринко (1998). Срби: биографије знаменитих А-Ш (на језику: (језик: српски)). Београд: Емка. стр. 299 страна. CS1 одржавање: Непрепознат језик (веза) Jovanov, Jasna (2006). Stevan Aleksić: (1876—1923) : slikar graničnih prostora (на језику: (језик: српски)). Stevan Aleksić. Београд: Narodni muzej. стр. 66 страна. ISBN 978-86-85961-08-3. CS1 одржавање: Непрепознат језик (веза) Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Стеван_Алексић&oldid=23025799” Последња измена на дан 5. април 2020. у 12:10 ч.


Москва – Званичници ЕУ су потврдили присуство у Европи новог опасног заразног вируса код животиња, тзв. „бљутанг“ („плави језик“), саопштио је Пољопривредни надзорни орган Русије. Јуче ујутро је Пољопривредни надзорни орган Русије саопштио да је Европска комисија и од Русије, куда иду испоруке сточарских производа из Европе, и од Светске пословне заједнице крила чињеницу о ширењу у Европи 14 серотипа вируса Бљутанг, од којег не постоји вакцина. Тек након објављивања ове чињенице са руске стране, ЕУ је признала постојање овог опасног вируса у Европи. О овом проблему се ћутало да би се избегли велики економски губици, повезани са забраном извоза производима из Европе.


source: wikipedia

text: Историја класичне музике у Србији је релативно кратка, и почиње тек половином XIX века. Ипак, још је Јован Стерија Поповић размишљао о првој националној опери и чак је почео да ради на либрету за оперу коју је назвао „Постанак србског царства“, али никада није завршио рад на њему. Разлог њеном појављивању тако касно у односу на остали део Европе вероватно лежи у чињеници да је Србија била под турском влашћу веома дуго, те да се успела ослободити тог утицаја врло касно. Многе европске земље су поседовале дугу музичку традицију. Чак и када су се појавили српски композитори, они су се сви школовали у европским музичким центрима (Будимпешта, Беч, Лајпциг, Рим, Париз). У оперској музици је дошло до појаве најпре краћих опера које су све биле националног карактера, везане за време проведено под турцима. Прву српску оперу, додуше аматерску, извело је Српско певачко друштво из Беле Цркве (Банат) први пут 1880. године у Новом Саду. Била је то опера у једном чину „Милош Обилић”, коју је написао професионални војник и музички посвећеник Сима Мичин (1843—1904), тадашњи председник Друштва. Иста опера је изведена и 1883. године у Темишвару, али у два чина. Критика је оперу окарактерисала као дилетантску, али ипак је то пионирски покушај да се крене и у том правцу музичке уметности у Србији. Прва „права“ опера у Србији је „На уранку” Станислава Биничког праизведена 1903. године. Партитура и већи део оркестарског материјала ове опере је изгубљен у бомбардовању Београда 1941, али је на основу фрагмената, одређених снимака и сећања, као и на основу клавирског извода оперу обновио и поново оркестрирао диригент Ангел Шурев. И следећа изведена опера, иако је између написано још неколико, је била Бајићев „Кнез Иво од Семберије”. Почињу да се пишу и опере везане за књижевна дела домаћих аутора, као што су „Кнез од Зете” (Коњовић према Лази Костићу), „Сутон” (Христић према Иви Војновићу) или „Покондирена тиква“ (Логар према Стерији). Тек много касније, претежно после II Светског рата настају и дела која нису везана за историју и традицију балканског полуострва, као што је опера Гилгамеш Рудолфа Бручија која је постављена у Српском народном позоришту '80-их година -{XX}- века, а извођена чак и у Багдаду и Вавилону пред хиљадама гледалаца. Композитори и њихова дела Исидор Бајић „Кнез Иво од Семберије” (1911) Станислав Бинички „На уранку” (1903) Рудолф Бручи (Rudolph Brucci) „Гилгамеш” (1986) „Прометеј” (1981) Петар Коњовић „Женидба Милоша Обилића / Вилин вео” (1917/1922) „Кнез од Зете” (1927/1946) „Коштана” (1931/1940/1948) „Сељаци” (1951) „Отаџбина (недовршена)” (1960) Миховил Логар „Кир Јања“ (1934, никад изведена, сав нотни материјал изгорео у бомбардовању Београда 1941) „Саблазан у долини Штенфлоријанској” (1938) „Златна рибица” (1938) „Покондирена тиква” (1956) „Четрдесет прва” (1959) „Паштровски витез” (1976) Светомир Настасијевић „Ђурађ Бранковић” „Међулушко благо” „Антигона” „Први устанак” (1954) Станојло Рајичић „Симонида” „Карађорђе” „Дневник једног лудака” „Беле ноћи” Петар Стојановић „Тигар” (1905) „Љубавници на крову” „Војвода од Рајхштата” „Блаженкина заклетва” Стеван Христић „Сутон” (1925) Мирослав Штаткић „Ленка Дунђерска” „Теодора” „Бој на Косову''” Српски композитори


Два брата једини Срби у селу код Косова Поља | Јадовно 1941. Два брата једини Срби у селу код Косова Поља Браћа Бркљач, једини Срби у Врелима, живе склоњени иза зидина и дрвене капије. У дворишту им је стара очева и нова кућа, коју су заједно градили. Преживјели су тешка времена. Онима који би се вратили, сугеришу да се морају организовати... Липљан – Миодраг Бркљач Браћа Миодраг и Миладин Бркљач данас су једини Срби у селу Врела код Косова Поља, које је некада насељавало готово 300 Срба. “Остали смо нас двојица, посљедњи. И нека смо, бар да се траг нас старих досељеника не затре, да не буде ето побјегли или попадали као `пилад пред јастребом`”, објашњава шездесетчетворогодишњи Миодраг зашто су остали. Браћа Бркљач данас живе склоњени иза зидина и дрвене капије. Ту су стара очева и нова кућа, коју су заједно градили. Двориште пуно живине и ловачких паса који чувају кућни праг. Преживјели су, причају, вријеме страха, самоће, изолације, крађа, пријетњи, одлазака најближих, пустошења, иживљавања и паљења. “Нестало је оно људско, оно по чему смо се разликовали од звијери, оно што је красило наше претке који су се у Врело и регион Слатине, размеђе између Липљана и Косова Поља, доселили из Лике прије сто и више година”, прича Миодраг. Мотив у одласку српског становништва из села Врела, Миодраг види у издаји оних у које су се уздали и заклињали. Миодраг Бркљач се присјећа да су дан послије потписивања Кумановског споразума 11. јуна 1999. године у Слатину стигли руски војници, те да је српско становништво Врела вјеровало да ће са њима стићи и толико очекивана слобода. “Преварили смо се. Ван жице Војног аеродрома у Слатини за њих ништа није постојало. Ми Срби из Слатине, Врела, Магуре, Добрева, Враголија и још неколико села ослоњених на њихову базу за њих нисмо постојали, осим што би до нас дошли по флашу добре шљивове ракије”, испричао је Миодраг. Он је додао да су из дана у дан Албанци из Малишева и Глоговца, као и дојучерашње комшије, убиствима, пљачком и паљевином затирали трагове српског постојања. “Кад су стигли до нас Бркљача вратили су се разбијена носа”, додаје други брат Миладин. Браћа Бркљач, чије породице привремено живе у централној Србији, жале што њиховим стопама није кренуло још њих десетак. “Џаба је што данас, после скоро двадесет година, дођу и исплачу се на спаљеним и затрпаним `кућиштима`. Морају се издићи, вратити храброст и смоћи снаге да у очи погледају оне који би хтјели да им имовина Личана остане као поклон од оца”, каже Миладин. Други брат сугерише да се они, који би се вратили, морају организовати, да мора доћи више њих, те да не смију слати старе, а да би држава Србија морала да преброји и “регрутује” оне који су способни да стану у одбрану свог огњишта.


Како додаје, занимљиво је да је, истог дана када је Стефановић изрекао свој став, премијер био гост у једном од медија који је апострофиран, на Н-1, у одличној емисији у којој је заједно са Бакиром Изетбеговићем одговарао на серију веома тешких и комплексних питања. „Претпостављам да је Вучић тиме дао свој јасан став о томе да медије не дели на начин на који то чине страначки функционери”, каже Крстић.


тамо су степенице што воде на кров


Жељко Ражнатовић Аркан је током истраге и боравка у Реметинцу постао добављач оружја за Хрватску, која је од њега 1991. купила 12 шлепера оружја, претежно калашњикове АК 47 и противтенковско наоружање, тврди Јосип Манолић у својој књизи. Бивши хрватски политичар и најближи сарадник Фрање Туђмана у својим мемоарима „Политика и домовина – моја борба за суверену и социјалну Хрватску“ наводи да је „Хрватска купила Аркановим посредовањем из e3f војног складишта у Батајници много оружја, претежно калашњикове АК 47 и противтенковско наоружање. Реч о 12 шлепера оружја“. Манолић наводи да није испитивао шта о томе знају Станоје Главаш, Јосип Перковић и Владимир Шекс, али да верује да им детаљи нису непознати. „Неколико дана пре плаћања оружја Ражнатовићу Аркану, наши појединци, у згради Жупанијског суда у Осијеку, припремили су две актовке пуне злата и сребра. Наиме, оружје је наводно плаћено златом и сребром. Питања која се и данас намећу гласе: чије је било то злато и сребро, има ли оно неку везу с убијеним осјечким шверцерима златом, тко је, заправо, особа 3ffa која је злато донела на Жупанијски суд у Осијеку и на крају, коме је преузиматељ актовки заправо предао пошиљку злата? Је ли реч о оружју које се касније обилно препродавало по Славонији, је ли део отишао у Вуковар?”, упитао је. Постоји и информација да је „Аркан тим оружјем заправо купио своју слободу“. „Но, то није све о Аркану. Хрватска ће се и 1992. године користити услугама Жељка Ражнатовића. И та ће се операција збивати мимо мојих очију, у највећој тајности. Мислим да сам свесно био искључен при њеној организацији због чињенице да смо председник Туђман и ја тад већ били ‘затегнули конопац’. Избором људи који ће се укључити у ту операцију, а неки су и данас живи, Туђман, после и његови наследници, затворили су круг оданих и моћних“, написао је Манолић у мемоарима које преноси Telegram.hr. „Председник Туђман и ја о бројним обавештајним операцијама размишљали смо различито, понекад дијаметрално супротно, но он је био председник Републике и ја сам поштовао његове погрешне поступке те сам их често бранио у јавности, чувајући ауторитет Председника“, додао је Манолић. „У фебруару 1992. године тадашњи председник Хрватске Фрањо Туђман исплатио је два милиона немачких марака за набавку видео снимка о ликвидацији хрватских бранитеља с Овчаре“, тврди Манолић. Барем тако стоји у документима, које хрватска држава и данас има. „Готов новац бит ће однесен Аркану, а видеокасета, замотана у алуминијску фолију, бит ће предана предсједнику Туђману у његовој обитељској кући у Назоровој улици“, наводи се у мемоарима.


Арапске револуције и пораст рејтинга европске ултра деснице Прошлогодишњи парламентарни избори у Шведској и Мађарској,успех екстремне деснице у Францкуској,Италији и Холандији,показују да екстремна десница стоји на снажним позицијама у Европи. Тренутна миграција становништва из Северне Африке и јачање исламиста после арапских револуција,може драматично утицати на још већи успех екстремне деснице. Почнимо са неколико чињеница о скорашњем "маршу" екстремне деснице на европски парламент. Посланик холандског парламента и лидер ултра десничарске партије за слободу Geert Wilder добија на популарности због његове анти-исламистичке реторике. Његова партија је направила импресиван успех на прошлогодињим регионалним изборима па Wilder већ говори како је спреман да буде следећи премијер државе. Његова Партија за Слободу је добила 22,2% гласова у Алмеру, док је традиоционално утицајна Лабористичка странка узела само 17,3 %. Упркос својим очекивањима Партија за Слободу је завршила друга у Хагу. У Француској на регионалним изборима у првој половини 2010 године,националистичка партија Национални Фронт вођена Жан Мари Ле Пеном добила је више од 10% гласова.Партија је узела 118 места у 12 региона. "Феникс се родио из 3dd7 ; пепела",рекао је 81. годину стар Ла Пен. "Национални Фронт се вратио на велика врата у Француску политику". Само 10 дана касније, Лига за Север, коалициони партнер италијанског премијера Силвиа Берлускониа је била успешна у мартовским регионалним изборима. Број припадника ове анти-имигрантске партије се удвостручио у последњих 5 година. Лига сада има централну позицију у Берлусконијевој владајућој коалицији. Оно што је још вредно помињања је успех Мађарске радикалне десне партије Јобик,која је добила довољно гласова да постане трећа највећа странка у парламенту. Међутим, ситуација у Мађарској је компликована чињеницом да је на изборима победила десничарска конзервативна Фидес партија,која је добила 52,77% гласова. Никада раније у историји континента две партије нису добиле 70% гласова, користећи националистичке слогане. Који су главни разлози тренутног успеха националиста у Европи? Анти-исламистички покрети су кључ за успехе екстремне деснице у Западној Европи. Наглашавамо анти-исламистичка реторика а не анти-семитска као што је било некада. У вези са тим, занимљиво је да холандски посланик и лидер Партије за Слободу Geert Wilders не одобрава анти-семитске слогане, али употребљава жестоку анти-исламистичку реторику. Вајлдерс је на пример посетио Израел више од 40 пута и стављао ту земљу у позитиван контекст безброј пута, а његове присталице у парламенту су узимале Израел као модел на коме се може учити, како треба поступати са Муслиманима. Вајлдерс је шокирао јавност након што је јавно упоредио Куран са Мојом Борбом Адолфа Хитлера. Познат је и по продукције Фитне, седамнесто минутног филма који је био постављен на интернет у Марту 2008. године и који је изазвао екстремно негативну реакцију у муслиманском свету. Филм је представљао терористички напад на САД 11. септембра 2001 године са истовременим цитатима из Курана са преводима на Енглески и Холандски језик. Ови цитати истргнути из контекста позивали су на спаљивање неверника и одсецање њихових глава. Италијанска Лига за Север се труди да не заостаје у својој анти-исламској реторици. Партија је имала кампању против изградње џамије, такође се јако трудила да прогура закон по коме је забрањено ношење никаба. (део женске одеће традиоционално ношен у неким земљама који покрива цело тело сем очију) Умберто Боси лидер Лиге за Север је иначе познат по ургирању код Италијанске морнарице да пуца на бродове на којима се налазе имигранти. Ултра десничарске партије из неколико Европских држава планирају кампању за пан-европски референдум за забрану изградње минарета. О тој теми је дискутовано на конгресу једне Немачке десничарске партије. Десничари су били инспирисани успехом 3ffa њихових колега из Швајцарске народне партије, чија је иницијатива за забрану иградње минарета била подржана са отприлике 60% грађана државе на референдуму. За сада,мишљење већине експерата у европским круговима је да ситуација у Западној Европи не треба да се драматизује. Они посебно наглашавају да нема опште опасноти за либералне демократе од ових партија и њиховог утицаја на политику у Европским земљама.У Холандији и Аустрији на пример, владајуће партије су потписале коалиционе споразуме са десничарима, међутим,коалиција у Холандији је постојала неколико месеци, а у Аустрији десничари си убрзо игубили подршку бирача. Као додатак томе,тендеција да се држи све страно на дистанци спречава екстремне десничаре да се уједињују широм Европе. На пример, националисти у Европском парламенту покушали су да формирају независну фракцију али нису успели јер нису могли да се сложе око много ствари. Ипак, тренутна финансијска непредвидљивост у Европи може довести до не очекиваних изненађења. Историја двадесетих и тридесетих година нам илуструје како "толерантни" Европљани се прикључују екстремно десничарским покретима кад су суочени са економским проблемима. Имигранти из Африке су већ били тема озбиљних дискусија које су се водиле међу лидерима европских држава. Француски председник Никола Саркози и Италијански премијер Силвио Берлускони су предложили ограничавање слободе кретања у Шенгенској зони. Можемо се присетити и одбијања финансијске помоћи Северно афричким земљама за време састанка спољних министара ЕУ у Бриселу и доношења забране Француске владе о забрани ношења никаба. Либерална Европа је озбиљно уздрмана и нема појма шта даље да ради. Ако пропадне у покушају да се обрачуна са исламским имигрантима, могуће је да ћемо ускоро бити сведоци успеха екстремне деснице широм Европе. Извор: Народна Правда


Зеолит: Чудотворни минерал, спас за Србију! 17. 06. 2012 22:40 (Фото: Стил магазин) Од данас започињем тему о чудесном минералу зеолиту којег Србија има у изобиљу. Зеолит има спасоносна дејства по човека, животиње и природну средину. Он неутралише, везујући за себе, многобројне токсичне материје и тешке метале попут олова, кадмијума, стронцијума, живе, кобалта, хрома, затим митотоксине, то су оловни продукти гљивица у храни илити плеснива храна, и много тога још. Што је најбитније, на бази зеолита, Институт за нуклеарну технологију и минерологију у Београду пронашао је да кажемо „лек” са којим се скоро сто посто Србија може очистити од осиромашеног уранијума, од последица НАТО бомбардовања! Али просто је невероватно да се стало са применом тог производа и планом чишчења Србије од осиромашеног уранијума, јер као што се зна, АЛИ СЕ ЈАВНО У МЕДИЈИМА УПОРНО ЋУТИ (!), малигна и канцерогена оболења после НАТО бомбардовања су у наглом порасту! Јунак-мученик приче о зеолиту је генијалац Бранко Станчевић који је 1993. године добио златну медаљу с ликом Николе Тесле за проналазаштво АТН-а, антитоксичког нутритијента. АТН је природни производ, у коме је главни састојак зеолит, прошао је све атесте, научна испитивања и провере, подржао га је и руски академик Тихомир Вребалов. Бранко га је патентирао у заводу за интелектуалну својину. Међутим, прошле године, Бранко је ухапшен под оптужбом да је наводно надри лекар који малте не храном за стоку лечи људе, узима им паре и богати се. О томе ће бити више речи у сутрашњем чланку, где ће се видети да му је намештена игра, јер је АТН изгледа многим “великим играчима” замрсио планове. Биће и изјаве људи који су лично познавали Бранка и користили његов АТН са великим успехом по њихово здравње и имунитет. Уосталом, Бранко и цела његова породица користила је АТН, а наравно да нико није луд да угрози свој и живот својих најмилијих. Проучио сам ово са зеолитом пре него што сам решио да започнем ову тему, моје дубоко уверење је да сви ми грађани, када се упознамо са свим спасоносним својствима зеолита по затровану природу и храну разним токсинима и зрачењима, требамо наћи начина да помогнемо Брнку и његовом АТН-у, ради свих нас. А сада следи један текст... Српске власти обуставиле опоравак рударства и експлоатацију зеолита Лек за НАТО трупе Србија лежи на пола милиона тона чаробног минерала, колико се произведе у свету годишње. Александар Поповић, бивши министар Коштуничине владе, урадио је студију о зеолиту, али је нова власт тај пројекат потпуно занемарила. Док свет дрм 4000 72; ера минерала са чаробним својствима, наше тржиште преплавили су мешетари, надрилекари и препарати из суседства сумњивих квалитета. Жика Ракоњац У пролеће 2003. године објављена је сензационална вест да Србија лежи на минералима зеолита. Највећи басени овог рудног богатства налазе се у околини Врања, на падинама Копаоника, Фрушке горе...Само село Игрош, смештено међу брдима Јеленак и Трновачка чука, надомак Бруса, има пола милиона тона овог минерала, колико се произведе на целој планети годишње. У овом тренутку Србија не користи довољно свој рударски потенцијал, заради једва 1,3 милијарде долара, а актуелна власт ништа не ради на експлатацији зеолита, иако његова прерада не захтева велика новчана улагања, јер обрада те руде функционише скоро попут каменолома. Наше тржиште је, са друге стране, преплављено препаратима из иностранства, претежно из Хрватске, Аустрије и Немачке, држава које уопште немају овај дар природе. Да зло буде још горе, њихове компаније зеолит увозе из Србије као сировину, а онда га прерађеног у малим и скупим паковањима пласирају на наше тржиште као свој аутентичан производ. Схватајући да зеолит није само сензационално откриће већ и добра шанса да се лепо заради, бивши министар из Коштуничине владе Александар Поповић наручио је Студију о рударској индустрији Србије која је показала да се ресурси зеолита не користе довољно. Отварање таквих рудника коштало би око 100 милиона евра, али би приходи у наредних пет до десет година могли да достигну четири милијарде долара. Један од основних циљева био је да до 2018. године рударски сектор достигне учешће од 10 одсто у друштвеном производу Србије, али је тај пројекат одбачен, иако је за њега потрошено милион евра. Поповићеве планове подржала је влада Јапана и јапанска Агенција за међународну сарадњу (ЈИЦА) у оквиру мастер плана са идејом да се српско рударство врати у живот. Зашто је Србија одустала од таквог пројекта за сада нема рационалног објашњења? Експлатација зеолита је врло уносан бизнис у који многе велике светске компаније виде своју шансу, а српска администрација је спремна на сваку врсту услуге за ситне паре. На наше тржиште су већ присутне стране компаније, углавном из Хрватске и Немачке, па се најновија дешавања везују као директна последица битке за новац и рудна богатства. У јануару је уз велику помпу ухапшен Бранко Станчевић, један од пионира у истраживању зеолита код нас. Бранко Станчевић је дипломирани ветеринар, човек који се већ двадесет година бави озбиљним научно-истраживачким радом на Институту за ветерину, а 1993. године добио је златну медаљу “Никола Тесла” за проналазак АТН-а, антитоксичког нутритијента. Тај супстрат, добијен сложеним, вишефазним, поступком мешања природних алумосиликата, зеолита и глине и обога 3c1d 15;ен витаминима, незаменљивим аминокиселинама и масним киселинама природног порекла, у Заводу за интелектуалну својину водио се као патент број 49078. Да би се испитали дејство препарата, под окриљем Министарства за науку Републике Србије својевремено је био покренут веома обиман и скуп пројекат под бројем 0439 БТР у а.д. “Бачка” – Бачка Паланка, у коме су учествовали: Природно-математички факултет Нови Сад, Институт за хигијену и технологију меса Београд, Пољопривредни факултет Нови Сад, Медицински факултет Нови Сад, Медицински факултет Ниш. Циљ овог истраживања био је да се праћењем биохемијских, физиолошких и хистолошких параметара одреде ефекти АТН-а у исхрани свиња и живине. Добијени резултати на нивоу су епохалног и готово научне фантастике. АТН је тада подржао и руски академик Тихомир Вребалов, дао препоруку за коришћење као додатка сточној храни који пољопривредну производњу чини здравствено безбедном и економичном. Сва та истраживања ветеринар Станчевић је примењивао на људе. Његови “лекови” на бази зеолита, у праху или течном стању, продавани су и по 350 евра. Умрло је неколико особа. Оба Станчевића и једна зубарка су од краја јануара у притвору. Тешко да ће се избавити из невоље, али тај догађај није озбиљно уздрмао већ формирано мишљење о чудотворном камену. Свет је полудео за зеолитом, природним материјом вулканског порекла, светложуте боје, кога у знатно мањим количинама него код нас има још у океанима, Америци, Русији, Јапану и Бугарској. Зеолит се већ “меша” у преко хиљаду и по различитих производа. У природи се налази преко 200 врста зеолита, али је једино српски зеолит, показала су истраживања, користан и има чаробна дејства на људе, ако је њихова примена стручна. Како је Србија пребогата овом рудом, неки су склони да поверују у теорије завера и у то да је Нато алијанса 1999. године повела рат за Косово и Метохију како би дошла у поседе налазишта зеолита, а не из политичких разлога и свргавања Милошевићевог режима. Западне земље су на тај начин, преко албанске сепаратистичке политике, дошле у посед налазишта чудотворног камења кога на Косову и Метохији има такође у изобиљу. За зеолит се зна веома дуго, око 250 година, а су овај чудотворни камен на нашим просторима открили Руси, још 1903. године, и прве узорке однели на један од универзитета у Москви, где је више деценија остао заборављен. Тек су млађи научници обавили испитивања и, зачуђени резултатима, саопштавају Београду да Србија има право рудно богатство. Испоставило се да зеолит, поред осталих својстава, идеално штити од зрачења па су Руси са више слојева ове руде затрпали језгро Чернобиља од 3ffa мах после нуклеарне катастрофе. Све електране на нуклеарни погон данас се обложу зеолитом, а западна медицина га користи за лечење и детоксикацију војника који су озрачени у Босни и Херцеговини, Србији, Авганистану и Ираку. Тај чудесни камен за 90 одсто увећава приносе код житарица, за 85 одсто код паприке, 54 одсто код кромпира, а они који су изблиза осетили ефекте зеолита тврде да целу Србију треба запрашити како би се спасила од уранијама, бомби, пестицида и опште загађености хране и тла. “Ако осећате свраб међу прстима, ако се знојите, или ако вам смрде ноге, немојте узалуд да се чешете. Самељите овај минерал у прах, поспите га у чарапе или ципеле и проблем је решен. Њиме можете да оперете зубе, јер он лечи десни, јача кости. Ако га ставите у замрзивач или хладњак, покупиће све непријатне мирисе”, део је из обиља корисних савета. Стручњаци београдског Института за технологију нуклеарних и других минералних сировина сматрају да зеолит има широки спектар примене у пољопривреди, фармацији, медицини, нуклеарној индустрији...Његова најбитнија особина је у способности упијања отрова. Посебно треба нагласити да између осталих токсина он везује и микотоксине гљивица, за чије ефикасно уклањање до данас није пронађено решење. Микотоксина има 360 врста и није их могуће уништити ни кувањем, ни замрзавањем, ни антибиотицима. Микотоксини изузетно неповољно делују на све унутрашње органе и имају канцерогено дејство. Антибиотици уништавају све бактерије у организму, штетне и корисне, за разлику од зеолита који уништава само штетне бактерије. У свету су све више актуелна испитивања зеолита у медицини. Код нас још нема до краја изграђен капацитет за изучавање примене овог минерала, али у свету постоје такви развојни пројекти. Зато се тек очекује да ће производи настали од зеолита изазвати прави бум у свету. Први резултати испитивања презентовани су 1998. године. У Хрватској, која нема свој зеолит већ га увози из Србије, праћен је већи број болесника оболелих од малигних болести који су узимали зеолит под контролом лекара. После вишенедељне примене зеолита дошло је до видног побољшања, тако да је већина пацијената изгубила симптоме болести, примарни тумор је смањио величину, метастазе су се повукле, побољшало се опште стање пацијента. Због својих изузетних својстава, зеолит се у свету већ користи у свим областима, док је у нашој земљи његова примена занемарљива. Стало се са свим започетим пројектима, и ко зна, можда је споменути ветеринар обављао неку врсту тестова на људима јер није било адекватне подршке државе. Научно је утврђено да за изузетна својства зеолит дугује својој специфичној кристалној решетки која као магнет привлачи, везује за себе и неутралише бројне токсичне материје и једињења, као што су тешки метали ( 4000 1086;лово, кадмијум, стронцијум, жива, кобалт, хром...), радиоактивне супстанце, микотоксини (оловне продукте гљивица у храни – плеснива храна) и токсични гасови (угљен-моноксид, угљен-диоксид, амонијак, формалдехид...). Будући да живимо “у токсичном свету”, како неки стручњаци дефинишу данашње стање животне средине, где су ваздух, вода, земљиште и храна, све загађенији, може се претпоставити које благо представља природни минерал који те опасне материје неутралише. Србија има неколико активних и још неколико потенцијалних лежишта овог драгоценог минерала, чија примена иначе захтева веома скромне инвестиције. Међу најзначајнијим су она у Врањској Бањи, код Бруса, на Фрушкој гори и Јастрепцу, где експлоатационо право коришћења има Геолошки институт. Институт за нуклеарну технологију и минерологију у Београду пронашао је „лек” којим се може битно неутралисати штетно дејство осиромашеног уранијума. Освојен је нови производ који абсорбује уран више од 90 одсто. То су експлицитно потврдила тромесечна научна истраживања 2006. године. Нови производ се базира на “клиноптилолиту”, минералу из породице зеолита, који је заштићен код нас и у свету. У природном облику “клиноптилолит” не реагује, али када се модификује са одређеним органским радикалима, добија се нови производ који адсорбује преко 90 одсто урана. И поред таквих сазнања, држава Србија није урадила никакав план којом методом би требала да елиминише осиромашени уран од тепиха бомби којима је засута Србија 1999. године. Зеолит није скуп минерал. Његова цена у рефузном стању креће се од неких десетак до двадесетак динара по килограму, зависно од гранулације. Зато је још веће чудо да је његова примена код нас скоро спорадична, и то само у сточарству и пољопривреди. Налазишта у околини Врања су међу првима у свету, а на Фрушкој гори откривен је не тако давно и то случајно у бившем руднику мрког угља. Назвали су га “рударски сапун”, јер је зеолит одлично чистио прљаве руке по изласку из јаме. Људи у Игрошу, испод Копаоника, зидали су куће зеолитом, јер им је погодан за клесање. Када су стручњаци из Београда банули у овај крај, те 2003. године, били су у чуду: Па, људи, јел ви знате од чега су ваше куће. - Немамо појма! Мештанима је било важно да немају влагу и буђ, а штићени су и од радијације. Природно богатство на овим просторима први открили Руси. Чернобиљска нуклеарна електрана затрпана са више слојева зеолита након страшне хаварије. НАТО трује и чисти сто-посто Последњих година НАТО употребљава зеолит и интензивира своја истраживања након што је зеолит успешно примењен у Чернобиљу. Повод је био рат на просторима бивше Југославије. Лекари су за време рата извештавали из Босне о учесталим појавама по чак три паралелна малигна обољења на истом организму, што медицина до тада није з 4000 ;абележила. Неке болести су успешно саниране коришћењем зеолита. Слично је и са епидемијом карцинома код деце у Ираку, али и у Авганистану и у другим ратним подручјима које западна алијанса води по свету. Заједничко је то да су код свих оболелих пронађене значајне количине ДУ – урана, који се користи у савременом ратном наоружању, чијим је радиоактивним зрачењем и радиоактивним честицама контаминирано не само ратно, него и шире подручје. Доктор Габриел Коусенс, водећи амерички истраживач зелита као детоксиканта, је објавио врло занимљиве резултате својих истраживања који потврђују изузетна детоксичка својства зеолита. Амерички Tri of Life Rejuvenation Center спровео је пилот студију о детоксификацији тешких метала, ДУ – урана, као врло раширеног радиоактивног контамината који је последица употребе наоружања, затим ПФОА-тефлонске киселине као канцерогеног елемента тефлона, те још 14 до 26 тешких метала, пестицида и хербицида и микотоксина. Детоксификатор је био зеолит у комбинацији с хлорофилом из зеленог сока. Анализирани су садржаји токсина у јетри, плућима и мозгу. Истраживане особе су иницијално имале просечно 90 до 95 одсто токсина у виталним органима. Након месец дана узимања зеолита и зеленог сока све су особе имале 0 (нула) токсина, што значи да је организам очишћен сто-посто. Зеолит: Чудотворни минерал, Ñ?паÑ? за Србију!


Quote: Quote: Цео текст можете овде прочитати: ÄŒanak: Fašizmu stati na put antifašizmom - Politika | Kurir Ова врећа ђубрета, коме је кум нарко-дилер Ненад Опачић , очигледно још увек живи у прошлости јер фашиста у Србији нема већ 60 и кусур година... Али ако Ненад чварак у сваком младом поносном Србину види фашисту, онда је дефинитивно зрео за психијатријску установу. Јер особа која јавно позива на убијање фашиста, тј. сваког ко се уклапа у његово виђење фашисте, онда такви не би ни требали да буду на слободи...


На отвореном и баштованство | October 2020 Кинеско зеленило: Како гајити и његовати Постоји велики број кинеског зеленила које су привукле пажњу и кувара и баштована. Бок цхои (који се такође назива пак цхои), тат сои, мизуна и мибуна брзо се и лако узгајају - за само шест до седам недеља од сетве семена берете и једете доста. Овако лиснато поврће обично се назива „кинеским купусом“ припадници су брассица или породице купуса. Бок цхои је атрактивна биљка са дубоко зеленим листовима, густим белим стабљикама и јарко Врело компостирање: упутство за употребу Врело компостирање: упутство за употребу Редовно компостирање, познато и као "хладно компостирање", укључује стављање разних органских материјала у канту за компост, чак и само у велику гомилу, и остављање тамо док се не распадне неколико месеци касније. То је веома спор процес и обично траје шест до 12 месеци. Може се убрзати окретањем компоста, то јест премештањем материјала на дну гомиле према врху и обрнуто, да се то помеша и да се тамо дода више кисеоник Банане: Како гајити и његовати ову тропску палму Банана цвеће Банане, са својим лепим слатким укусом, су најраширеније воће на свету. Имају велику количину влакана и веома су хранљиви, обезбеђујући витамине А, Б6 и Ц, као и значајну количину калијума. Узгајане сорте су високе, дојиље, тропске вишегодишње биљке, њихово велико лишће у облику лопатице додавање храбрих силуета вртовима. Банане се узгајају толико д Даилилиес: Како гајити и бринути се за овај цвет Даилилиес Одлично се уклапају у викендицу или вишегодишњи баштенски лизалице изгледају феноменално у комбинацији са одважним архитектонским засадима. Осим тога, невероватно су чврсти и лако се узгајају. Поријеклом из Азије, љиљан ( Хемероцаллис спп.) Није луковица, него трајница која формира грозд. Сваки цвет траје само један дан, иако цветају месецима, од октобра до маја Како направити средишњи део живог стола од сукулента Сукуленте су дивне, издржљиве биљке које никада не постану тачка разговора када им је дан тренутак у центру пажње. Компактне и прилагодљиве, ове биљке су вољели озбиљни баштовани водом и они чији су баштовански снови ограничени на њихове малене станове у граду. Три су главна разлога зашто сви воле сукуленте. Прво је да су у основи неуништива. Друго, они се могу лако размножавати из резница (што их чини сакупљачким и подложним деци међу пријатељима, породицама и осталим ба Шимуна: како посадити и његовати ово листопадно воће Тракица ( Диоспирос каки ), или каки, је листопадно воће. Расте у висини од 6–14м, роди јарко, блиставо наранчасто воће и има јесењи изглед жуто-наранџастог лишћа на јесен, чак и у топлим приморским регионима где мало дрвећа поуздано обоји. Свестрано воће може бити замрзнуто, сушено, кувано или коришћено за вино или сирће, али његови јединствени укуси и текстура најбоље су цењени у свежем стању, када савршено сазрију. Ботаничко и 7 свечаних аустралијских аутохтоних биљака Ако овог Божића желите да украсите свој дом свечаним цветним бојама, пожелећете нешто што може да издржи летњу врућину. Домаћи људи из Аустралије савршен су избор и пронаћи ћете пуно прелепих врста које уђу у цвет у ово доба године. Замислите црвене кенгурске шапе и божићни грм упарен са гуменим сребром. Подигните свој божићни украс, створите задивљујуће божићно средиште или божићни вијенац с овим угледним урођеницима Како узгајати манго Неколико продуктивних биљака је престижније и награђиваније од стабла манга у кући. Мангифера индица је атрактиван зимзелен са широком, густом крошњом која баца дубоку хладовину. Даје сићушне, мирисне цветове од зиме до пролећа, који се лако самопрасе. Како долази лето, појављује се ново украсно ружичасто лишће које се постепе 7 једноставних савета за ширење предње веранде Без обзира да ли покушавате да продате свој дом или га само желите унапредити, предњи део куће игра главну улогу у уличној привлачности вашег дома. Па, како можете трансформирати предњу веранду свог дома без предузимања потпуне обнове и пробијања банке? Да бисмо вам помогли да подигнете први утисак свог дома, саставили смо 8 једноставних савета за избијање предње веранде. Фотографија: Цхрис Варнес / бауерсиндицатион.цом.ау Замените улазна врата Дајући свом д 10 прекрасних идеја за собу на отвореном 874174-1_лл Нема ничег бољег од лепог отвореног простора за боравак у топлим летњим данима (или зимских дана ако имате јаму за ватру!). Вањске собе искориштавају додатни простор и додају повремени забавни простор вашем дому. Без обзира да ли имате пространу терасу или угодан простор за поплочавање, удобно седење и обиље зеленила елементи су који чине шансу на отвореном. Ево 10 прекрасних идеја за 10 савета за ефикасно залијевање баште Да бисте спречили да ваше биљке током лета висе о главу, треба им много воде. Али колико или колико често их треба залијевати? И да ли је боље залијевати одоздо или одоздо? Наставите читати и открит ћете неке паметне и корисне чињенице за залијевање биљака. 1. Нека буде равномерно влажна Већина биљака завис 9 ствари о којима треба да се запитате пре куповине намештаја на отвореном Проводити време напољу оно је о чему се ради у летњем периоду, а један од начина да обезбедите више витамина Д јесте улагање у квалитетан сет намештаја на отвореном. Ствари су посљедњих година далеки пут. Прошли су дани непријатних (и ружних) пластичних столица или старих лежаљки. Савремени намештај на отвореном више не жртвује добар изглед и удобност само због издржљ Породична фарма цвећа у Силвану у држави Викторија Еукалипти, равни и високи, корачају низ падине; врпце тла чоколадне боје разбијене су јарко обојеним правоугаоницима уредних дезена преко обрадивог земљишта; планине су плави гребени на хоризонту, а ваздух свеж. Град Силван, смештен у живописном џепу сеоске Викторије, дом је легије узгајивача луковица и узгајивача цвећа. Међу њима је и породица Тесселаар. Цеес и Јоханна Тесселаар сти Како одабрати и како се бринути за намештај на отвореном Како се време загрева, мисли се природно окрећу сунчаним поподневним сатима и дугим вечерима проведеним напољу. Прелепи намештај на отвореном који вас извлачи и позива на задржавање требало би да буде део пакета. Не тако давно, дебео метал и дрво чинили су највећи део понуде на отвореном. А сад, покупите из потпуно тапецираних софи на отвореном, обложеним дневним креветима, ниско насло Водич за биљке: Цвеће отпорно на топлоту гарденија Не можете порећи да се ствари загреју. Аустралија сваке године доживљава топлије и сушније време. Оваква врста времена може изазвати пустош у вашој башти, а цвеће биљке могу бити прве које су узеле велики данак. Ако вам се двориште или балконски врт чини лошијем након неколико недеља горљивог времена, прва тачка позива је процена штете и преглед залиха. Ако су ствари заиста лоше, можда ћет Како узгајати и неговати гомољасте бегоније Тубероус бегониас Фотографија Ирине Гроткјаер на Унспласх-у То је „вов“ фактор који људи воле због гомољастих бегонија ( Бегониа Туберхибрида Хибридс). Величина цвећа је прво што приметите - свако може бити велико као тањир за вечеру. Разноликост боја је такође запањујућа - од деликатних до живих тонова црвене, ружичасте, кајсијеве, беле и жуте. Они стварно морају бити виђени да им се верује. Имају репутацију да је бегонија 10 најбољих сетова за намештај на отвореном 10 најбољих сетова за намештај на отвореном Право подешавање намештаја на отвореном има могућност да десетоструко повећа стил и функционалност било којег простора Алфресцо, због чега је избор савршеног дизајна толико важан. У идеалном случају желите да створите спољни простор који служи и за забаву и за опуштање; место где можете да попијете вино и ручате, а затим да прескачете у удобном дневном боравку или Корак по корак водич за чишћење спољашње куће Време је да засучете рукаве и добијете сјај споља. Фото: Цхрис Варнес / бауерсиндицатион.цом.ау Прољеће је стигло и сада је савршено вријеме да засучете рукаве и преузмете оне неугодне послове чишћења кућа које мјесецима игнорирате. Сада када се време загрева, сигурно је изаћи напољу и заглавити се у спољним деловима. Оживите дрвену даску у 6 корака Тим Орбелл, менаџер за развој пословања, компанија Тенару Тимбер & Врт са ораницама са издржљивим соковима и биљкама које одржавају мало одржавање Чврсто контролисане топиарне куглице Вестрингиа у сталној су борби са вртложним плаво-зеленим таласима газаније у предњем врту овог дома на северним плажама Сиднеја. „Обожавам композицију“, каже један од дизајнера пројекта, пејзажни архитекта Тристан Грахам из Оутдоор Естаблисхментс. „Изгледа да се кугли 18 најбољих уграђених, стојећих и преносивих роштиља за ваш дом Летњи роштиљи су аустралијска традиција, подстакнута нашим невероватним временом. Бити напољу у дугим, топлим летњим данима омогућава опуштен стил кувања - и наравно, једење - чему се сви веселимо. Без обзира да ли више волите уграђени, самостални или преносиви модел, ми смо сакупили 18 најбољих роштиља за ваш дом. Русселл Цросдале, менаџер категорије за р Флуоресцентни тоалетни папир Мала и врло женствена спаваћа соба Дрвена столица, столица за стварање контраста Како стил дома као професионалног Водич за биљке лаванде: како гајити и бринути се за њега Наставник геологије, слагалице, седишта и стопала Пролећно еквинокс баштованство 12 предмета за намештај који би сваки љубитељ сканди стила требало да поседује Анна Јонес водич за креирање срдачне салате Нове продавнице дечијих декорација које бришу интернет и мењају правила у собама најмањих Романтична божићна декорација Учините своје купатило зеленијим: пет савета Импресивна реновирана и споља спојена кухиња у срцу Лондона тренд боја: печурка Цецилијин и Адријанов буџет обнове француске покрајине Цхаисе Лонгуе Олд Форест, љубичасти сан Седам важних (и забавних) ствари које можете радити у својој спаваћој соби током изолације Рецепт: једна пилећа пилетина с лимуном и грашком © Johnny team 2020 На отвореном и баштованство - https://houseofdesign.biz


source: fineweb

text: Све што брже, јефтиније и боље ради на интернету тамо се и сели, каже о будућности новина, ТВ, музике и оглашавања професионални футуролог Герд Леонхард. Стручњак за предвиђање нових пословних тенденција биће један од предавача на конференцији о трендовима у медијима, „Семпл”, која се 29. и 30. новембра одржава у Порторожу. У разговору пред одлазак у Словенију, саветник компанија „Гугл”, „Јутјуб”, „Нокија”, „Сони” и британског листа „Гардијан” каже да своја предвиђања заснива на анализама, али и на инстинктима. Од њега се очекује да открије шта је следећа велика ствар у медијима и индустрији забаве. О томе говори на семинарима и предавањима на универзитета у Швајцарској и Бразилу. Десет година је радио као композитор, гитариста и музички продуцент да би га онда, како каже, закачио вирус интернета. Посветио се е-пословању у меки технологије, Калифорнији. Коначно, пре неколико година вратио се у Базел где данас живи и припрема савете за клијенте. Често га занима будућност индустрије која је обележила његову прошлост. – Већ сада музичка индустрија покушава да склопи уговоре са телекомуникационим компанијама широм света. У том удруживању музике и мобилних услуга видим свој, истина, индиректанутицај – објашњава Леонхард. Његов директан савет је: не покушавајте да зауставите бесплатно скидање филмова, музике и чланака са светске мреже! На питање које следи – како ће онда шоу-бизнис и медији заштитити своје интересе – Леонхард одговара: – Власници медија ће покушати да наплаћују приступ садржају, али већина њих неће успети јер би изгубили кориснике, а тиме и огласе. Није реч о томе да ли се нешто плаћа, већ шта се плаћа. Корисници ће увек платити за нешто што вреди, за оно што је боље и брже и што је довољно јефтино да би свако могао да га приушти. Као добар пример наводи „Нетфликс”, сајт који претплатницима омогућава да путем интернета гледају филмове и ТВ програм по жељи. – Имају 33 милиона корисника. О томе говорим: људи ће платити за оно што је вредно и нико их не може присилити да троше новац на ствари које не сматрају вредним. Због свега, наш саговорник верује да медији не би требало да ограничавају свој садржај на интернету, већ да пронађу разлог због ког ће корисник рећи: „За ово сам спреман да платим”. Његова девиза је – људи ће радо издвојити новац за додатне вредности, односно посебан квалитет који не могу да добију бесплатно. – Једини разлог због којег сам, рецимо, претплаћен на „Економист” је што ми та претплата дозвољава да слушам звучне верзије чланака. Неки плаћају за „Киндл” јер је он лакши за читање од бесплатних ПДФ фајлова. Лакше, брже, једноставније одлике су интернета због чега готово свако пословање добија префикс „е”. Медији се овој стварности прилагођавају годинама уназад побољшавајући своје сајтове. – Све физичке медије преузимају дигитални медији, садржај се премешта у „облак” и питање је само колико ће времена овом тржишту, као и оглашивачима,бити потребно да се прилагоде овој ситуацији. То се већ десило музици, новине и часописи су следећи, па на ред долазе филмови. Иако признаје да због скупог и недовољно развијеног мобилног интернета велике брзине источна Европа каска и не осећа талас промена истовремено када и најразвијенији део света, швајцарски футуриста ипак не види како би било ко, па ни источни Европљани, могли да избегну глобалне токове. Корисници се све више ослањају на смартфоне, преносне рачунаре и уређаје „на додир” и на редакцијама и маркетиншким агенцијама је да се прилагоде. – Оглашавање, онакво каквим га познајемо, бескорисно је на мобилним уређајима као што су таблети. Тај садржај ће морати поново да се осмисли! Од преиспитивања и промена корист ће имати и штампани медији, којима Леонхард за пет година предвиђа углавном само електронска издања. – За пет година ће само модни часописи још излазити на папиру, док ће се дневне новине штампати само викендом. -------------------------------------------------------------------------- Против „зелене” технологије само су нафташи Једна од тема којој се посветио наш саговорник јесте и чиста индустрија. Он каже да није тачно да се бизнис противи „зеленим” технологија, јер и он у њима види своју шансу. – Против су само нафтне компаније. „Зелено” пословање и „зелена” технологија су најзначајнија прилика у наредних 25 година и то сви знају. Како ћемо са ове тачке доспети дотле, суштина је политике – сматра Леонхард.


Омбудсман: Срби у Војводини да уче Хрватски и Мађарски језик Нови Сад – Институција покрајинског омбудсмана заложила се данас да се у Војводини ученицима српске националности понуди могућност учења језика националних мањина у мултиетничким срединама. “Парадоксално звучи чињеница да је у Војводини могућ упис ученика у билингвална одељења на енглеском, немачком, француском и немачком језику, а да не постоје таква одељења на пример на мађарском, словачком, румунском, русинском, хрватском или другом језику који је у службеној употреби на територији одређене јединице локалне самоуправе”, наводи се у саопштењу за јавност. Омбудсман се у саопштењу поводом обележавања Међународног дана матерњег језика заложио и за промену методике наставе српског језика као нематерњег језика. Омбудсман је навео и да, према истраживању, постоји велика социјална дистанца између ученика различите националности, која је узрокована непознавањем језика, како српског језика као службеног, тако и језика који је доминантно присутан у одређеним локалним срединама, односно језика који су поред српског такође у службеној употреби. “Вршњачке групе се међусобно одвајају углавном због језика којим говоре, а на тај начин и према националној припадности”, пише у саопштењу.


source: CulturaX

text: ЦРНО-БЕЛА ЉУБАВ: Наташа Беквалац и репер Стефан Ђурић Раста снимили дует | Новости Дует ће бити званично промовисан вечерас пред новинарима и пријатељима на "Арени Ада" на Ади Циганлији. Као што то често бива, фанови су "заголицани" најавом пред објављивање ове нумере. Беквалчева је прво на "Инстаграм" окачила црно-белу фотографију њих двоје, али - без глава. Она је, притом, у венчаници, што је јасна асоцијација на њен турбулентан приватни живот, и три брака која има иза себе. У коментару је написала "Веруј ми да добро видим из далека". За неке то јесте била загонетка, али, многи су лако погодили да се ради о Расти. Уследио је, у четвртак, нови пост где је откривено неколико секунди песме и спота. - Добро дошли у наш црно-бели свет - почела је Наташа. - За мене ово је велики изазов. Заиграла сам на потпуно новом терену и играла најбоље што умем. Упознала сам сва своја лица, са њима седим за столом. А са друге стране стола, они. Црни. Делује робусно и хладно али, ништа није као што изгледа. Седите за наш сто, зажмурите и будите оно што јесте. Овде нема страха. Нико вас неће осудити, нико у вас прстом неће уперити, јер овде важи само једно правило - слобода и љубав. Уживајте, даме и господо, пријатан лет вам желим.


Универзитет у Београду - Архитектонски факултет > Најновије > Вести > Курс 6.1. – Геометрија облика 1: Термин другог колоквијума


Oглас важи 30 дана од дана објављивања.


IBK Dalen резултати уживо, распоред и коначан резултат - Флорбол - SofaScore.com IBK Dalen резултати уживо, распоред и коначан резултат - Флорбол Не постоје скорашње утакмице за тим IBK Dalen О IBK Dalen IBK Dalen резултати уживо (и онлајн видео пренос утакмице уживо - live stream*), распоред и резултати флурбал из свих турнира које је IBK Dalen играо. Још увек чекамо противника IBK Dalen, за следећи меч. Биће приказан овде, чим официјални распоред буде доступан. Када меч почне, моћи ћете да пратите IBK Dalen резултате уживо и промене на табели уживо. Претходни меч тима IBK Dalen био је против Storvreta IBK на такмичењу Svenska Superligan, Playoffs, меч се завршио резултатом 3 - 2 (Storvreta IBK је победио). Таб "Утакмице" за IBK Dalen приказује последњих 100 утакмица спорта флурбал са статистиком и приказом победа и пораза. Такође, приказан је и распоред утакмица које IBK Dalen треба да одигра у будућности. IBK Dalen график учинка и форме је јединствени алгоритам SofaScore Резултати уживо Флорбол, који ми генеришемо из последњих 10 мечева тима, статистике, детаљне анализе и нашег сопственог знања. График може да Вам помогне у клађењу на мечеве које игра IBK Dalen, али имајте у виду да SofaScore LiveScore не преузима никакву одговорност за финансијске и друге губитке који су директно или индиректно настали као резултат ослањања на информације преузете са наше странице. У детаљима меча нудимо линк за онлајн гледање IBK Dalen Пренос уживо, Спонзорисано од стране bet365. Имајте у виду да интелектуална права поседа да се стреамују такви догађаји су често у поседу на нивоу земље тако да, у зависности на вашу локацију, могу бити одређени догађаји који су недоступни за преглед због таквих рестрикција. SofaScore флурбал резултати уживо је доступан у виду iPhone и iPad апликације, Андроид апликације на Гугл плеј продавници и као апликација за Windows телефоне. Можете наћи у свим продавницама на различитим језицима тако што укуцате "SofaScore". Инсталирајте "SofaScore" апликацију и пратите све IBK Dalen мечеве уживо на вашем мобилном телефону!


text: „Многи с којима сам ишла на факултет говорили су да су побожни“, каже Силвија, која ради у геронтолошкој служби. „Али то их није спречавало да варају на испитима и дрогирају се. Религија није имала никаквог утицаја на њихов живот.“ Лајонел каже: „Моје колеге лажу и узимају боловање иако нису болесни. За њих је религија попут комада намештаја који служи само за показивање а не користи се.“ У погледу морала, религија нема велики утицај на живот већине људи. Данас су многи ’наизглед побожни, али не живе побожно‘ (2. Тимотеју 3:5). Верске вође им не дају добар пример нити их поучавају из Светог писма да живе морално. Уопште не чуди што многи мисле да Богу није важно какав живот воде. ШТА БИБЛИЈА НАУЧАВА? Из Библије се види да Бог има осећања и да му је веома стало до тога како поступамо. Древни Израелци су га жалостили када су се бунили против њега (Псалам 78:40). Међутим, када се особа која је лоше поступала искрено покаје и промени, на небу настаје велика радост (Лука 15:7). Када човек увиди какве дивне особине има наш небески Отац, у њему расте љубав према Богу, која га покреће да воли оно што Бог воли и мрзи оно што Бог мрзи (Амос 5:15). ШТА СЕ МОЖЕ РЕЋИ ЗА ЈЕХОВИНЕ СВЕДОКЕ? У новинама Deseret News из Солт Лејк Ситија, у Јути, писало је да Јеховини сведоци „унапређују снажне породичне везе и подстичу људе да буду марљиви и поштени“. Такође је речено: „Њихови чланови се придржавају чврстих моралних начела. Они сматрају да су пушење, опијање, дрогирање, коцкање, промискуитет и хомосексуалност поступци који удаљавају човека од Бога.“ Да ли верске вође помажу верницима да живе по Божјим моралним мерилима? Како Сведоцима помаже то што уче о Божјим особинама? „Непоштење је уобичајено у послу којим се бавим“, каже Силвија. „Било би лако подлећи утицају средине. Али пошто знам Јеховино * гледиште о томе, желим да будем поштена. Срећна сам и осећам унутрашњи мир.“ Силвија је сигурна да јој је живот бољи захваљујући верским убеђењима којих се држи. ^ одл. 9 Свето писмо открива да је Јехова Божје име.


Моћ новца и немоћ државе Небојша Катић Немачка је поражена, банке су поново победиле и терет санације Еврозоне сносиће само њени грађани. Тако бар следи из последњег пакета мера за решавање финансијске кризе које је канцеларка Меркел усагласила са председником Саркозијем. Немачка је одустала од свог захтева да и финансијски сектор на себе преузме део одговорности за кризу Еврозоне и да сноси трошкове њеног оздрављења. Прецизније, банке ће преузети само део трошкова санације Грчке, али неће учествовати у санацији осталих држава у кризи. Капитулацијом Немачке уклоњена је и последња велика препрека апсолутној моћи финансијске олигархије. Свет се враћа тамо где је већ био пре избијања економске кризе. Иако је најодговорнији за светску финансијску кризу, иако је довео до колапса буџета највећег броја Западних држава и гурнуо свет у опасан економски и политички хаос, финансијски сектор је, парадоксално, из кризе изашао ојачан. Управо они, који су колико јуче вапили за помоћ и изнудили је од матичних држава, сада се окрећу против својих спасилаца, учећи их, тобоже, врлинама одговорног буџетског управљања. Кривица финансијског сектора је тако нестала са радара и сви су заборавили како је и зашто све почело. Процес сламања Немачке трајао је месецима, а жестока, оркестрирана кампања против ње само је интегрални део кампање рушења Еврозоне. У делу међународне штампе Немачка се приказује у најцрњем светлу, а неупућеном читаоцу би могло изгледати и да је Немачка највећа препрека разрешавању кризе и кључни кривац за невоље и жртве које морају поднети презадужене државе. Усмеравање гнева ка Немачкој важна је компонента поменуте кампање. Део медија пише и да је у току креирање Четвртог рајха у коме се ваљда Немачка спрема да створи финансијске концентрационе логоре и да буџете држава Еврозоне ограничи и огради бодљикавом жицом под будним оком немачких чувара. Немачка је овој кампањи ишла на руку својом трапавом реториком, мањком такта и талента за грађење савезништава, конфликтним и контрадикторним иступима своје политичке, економске и медијске елите. Завршни ударац је стигао 23.новембра 2011. године. Немачка је тог дана, у рутинској финансијској операцији емитовала обвезнице са доспећем од десет година. По логици економске снаге и по рејтингу Немачке, то су морали бити најквалитетнији државни вредносни папири који се данас могу купити. На нестабилном и ризичном фина 4000 85;сијском тржишту за њима би морала бити јагма. Супротно логици и финансијском разуму, продато је тек нешто више од 60 одсто предвиђене емисије. Моћна и организована финансијска олигархија је тиме показала да и Немачку и њен буџет може држати у шаци, да се њеном економском судбином може играти готово на исти начин како то већ месецима чини са слабијим чланицама Еврозоне. Немачка је, изгледа, разумела поруку. Усамљена и немоћна, променила је политику, или у најбољем случају, сузила фронт борбе за очување Еврозоне. Финансијски сектор има дискретну али снажну подршку Европске централне банке (ЕЦБ). Једина институција која је довољно моћна да се супротстави финансијским шпекулантима, чинила је то безвољно и са пола снаге. Под формом монетарне одговорности и економске врлине, ЕЦБ чини се, више брине о интересима своје финансијске братије него о интересима Европе и њених грађана. Може бити да ће Европа тек зажалити што 2008. године није бар привремено национализовала банкарски сектор, што није затворила финансијски казино и тако спречила разарање Еврозоне и европске економије у целини. Mo


text: 13. јул (13.7.) је 194. дан године по грегоријанском календару (195. у преступној години). До краја године има још 171 дан. Догађаји 1573 — Окончана је седмомесечна опсада Харлема у оквиру Осамдесетогодишњег рата. 1822 — Грчка војска код Термопила победила турску војску у рату за независност Грчке. 1837 — У Бакингемску палату палату у Лондону уселила се Викторија I, као први британски монарх. 1878 — Окончан Берлински конгрес којим су Србија, Румунија и Црна Гора добиле независност, Аустроугарска монархија право да окупира османску Босну и Херцеговину, а Бугарска аутономију унутар Османског царства. 1887 — У Београду започела званична метеоролошка мерења и осматрања на Провизорној опсерваторији. 1919 — Британски дирижабл R34 слетео у Норфок чиме је постао прва летелица која је прелетела Атлантски океан, од Уједињеног Краљевства до САД. Путовање је трајало 182 часа ефективног лета. 1930 — У Монтевидеу, главном граду Уругваја почело је прво светско фудбалско првенство. 1941 — У Црној Гори је почео Тринаестојулски устанак против италијанског окупатора. 1943 — Кључна фаза Курске битке у Другом светском рату окончана је победом совјетске војске. У бици је учествовало око 6.000 тенкова. Немачка војска је изгубила око 2.900 тенкова. Погинуло је и повређено најмање 230.000 војника. 1944 — Почела је совјетска офанзива на Прибалтик у Другом светском рату. Црвена армија заузела је град Вилњус у Литванији. 1968 — У експлозији бомбе у биоскопу „20. октобар“ у Београду које је подметнуло Хрватско револуционарно братство погинула је једна особа, а 77 је повређено. 1975 — Лансиран је амерички свемирски брод „Аполо“ из Кејп Канаверала у Флориди. Овај свемирски брод учествовао је у првој совјетско-америчкој мисији у свемиру. 1977 — Њујорк због нестанка струје остао у потпуном мраку. Полиција је ухапсила око 3.000 пљачкаша. 1985 — Рок концерти под називом -{„Live Aid“}- у организацији певача и хуманитарног радника Боба Гелдофа одржани напоредо у Лондону и Филаделфији. Преко 60 милиона долара је било прикупљено. Телевизијски пренос концерта је пратило око 1,5 милијарда гледалаца широм света. Совјетски скакач мотком Сергеј Бубка први пут у историји тог спорта прескочио шест метара у Паризу, чиме је постигао и светски рекорд. 1992 — Јицак Рабин преузео дужност премијера Израела и рекао да је спреман посетити престонице арапских земаља ради постизања мира на Блиском истоку. 1995 — На Цетињу проглашена аутокефална Црногорска православна црква, коју досад није признала ниједна православна црква на свету. Свечаности је присуствовало око 300 верника. 1996 — У Берлину је одржан фестивал под називом -{„Love Parade“}-. На улицама Берлина уз техно музику играло је око 500.000 људи. Био је то највећи јавни скуп у том граду после Другог светског рата. 1999 — У центру Техерана више хиљада иранских студената сукобило се с полицијом због одлуке власти да забрани све митинге и незванична окупљања. 2000 — На Косову и Метохији полиција Уједињених нација саопштила је да се током првих шест месеци 2000. године у региону догодило преко 1.900 инцидената; да је убијено 19 особа и да је извршено низ напада, отмица, силовања и подметања пожара. 2001 — Генерал Первез Мушараф, пакистански председник, стигао у Индију на самит посвећен смиривању односа Пакистана и Индије. Ли Шаомин, кинеско-амерички научник, осуђен у Кини због шпијунирања у корист Тајвана. Кинеске власти наредиле његову депортацију. САД су затражиле од Кине да реши и случајеве пет затворених научника, такође америчких држављана. Формиран Одбојкашки клуб "Борац" из Бање Луке. 2006 — Почео је рат нападом Израела на Либан, где је Израел у задња 3 дана рата бацио преко 4 милиона касетних бомби, од чега је остало неексплодирано око 1 милион. Због велике количине бачених касетних у веома кратком року, дошло је до великог страдања цивила. После овог догађаја је почела кампања за забрану касетних која је резултирала доношењем конвенције о забрани касетних 1. августа 2010. у Уједињеним нацијама. 2008 — У Малаги ватерполисти Црне Горе на дебитантском наступу освојили Европско првенство победом над репрезентацијом Србије. 2016 — Тереза Меј преузела место председника Владе Уједињеног Краљевства након повлачења њеног партијског колеге Дејвида Камерона. Меј је тако постала тек друга жена на месту премијера после Маргарет Тачер. Рођења 1527 — Џон Ди, енглески математичар, астроном, астролог, алхемичар, географ и окултиста. (прем. 1609) 1608 — Фердинанд III, цар Светог римског царства (1637—57), краљ Угарске (1625—57) и краљ Чешке (1627—57). (прем. 1657) 1798 — Александра Фјодоровна, руска царица, супруга руског цара Николаја I. (прем. 1860) 1934 — Воле Сојинка, нигеријски драматург, песник и есејиста, добитник Нобелове награде за књижевност (1984). 1940 — Патрик Стјуарт, енглески глумац. 1942 — Харисон Форд, амерички глумац. 1944 — Ерне Рубик, мађарски проналазач, вајар и архитекта, творац Рубикове змије и Рубикове коцке. 1953 — Оливер Мандић, српски музичар. 1962 — Злата Петровић, српска певачица. 1963 — Спад Веб, амерички кошаркаш. 1966 — Јовица Антонић, српски кошаркашки тренер. 1967 — Бени Бенаси, италијански ди-џеј и музички продуцент. 1970 — Стеван Пековић, црногорски кошаркаш. 1974 — Јарно Трули, италијански аутомобилиста, возач Формуле 1. 1977 — Ешли Скот, америчка глумица и модел. 1979 — Крејг Белами, велшки фудбалер. 1979 — Дејан Ћирјаковић, српски глумац. 1981 — Мирослав Раичевић, српски кошаркаш. 1985 — Гиљермо Очоа, мексички фудбалски голман. 1988 — Тулиса, енглеска музичарка и глумица. 1989 — Саша Чађо, српска кошаркашица. 1995 — Данте Егзам, аустралијски кошаркаш. Смрти 1024 — Хенрик II Свети, цар Светог римског царства (1014—24), краљ Немачке (1002—24) и краљ Италије (1004—24). (рођ. 972) 1793 — Жан Пол Мара, француски револуционар, научник, лекар и публициста. (рођ. 1743) 1859 — Тома Вучић Перишић, српски војсковођа из доба Првог и Другог српског устанка. (рођ. 1787. или 1788) 1896 — Фридрих Кекуле, немачки хемичар. (рођ. 1829) 1951 — Арнолд Шенберг, аустријски композитор. (рођ. 1874) 1954 — Фрида Кало, мексичка сликарка. (рођ. 1907) 1974 — Патрик Блекет, британски физичар. (рођ. 1897) 1975 — Ласло Гал, југословенски и мађарски песник, хумориста и новинар. (рођ. 1902) 1976 — Јоахим Пајпер, немачки СС пуковник и ратни злочинац. (рођ. 1915) 2006 — Драгомир Фелба, југословенски и српски филмски, позоришни и телевизијски глумац. (рођ. 1921) 2014 — Надин Гордимер, јужноафричка књижевница, добитник Нобелове награде за књижевност 1991. године. (рођ. 1923) 2017 — Љу Сјаобо, кинески писац и активиста, добитник Нобелове награде за мир 2010. године. (рођ. 1965) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Сабор светих славних и свехвалних апостола Блаженог Петра царевића Преподобног Георгија Иверског


У доба праисторије, Шамац је био насељен. Археолошки истражни локалитет Кулиште, на сјевероисточном ободу села Крушково Поље, најстарије је неолитско насеље у околини Модриче и Шамца. Утврђено је да су трагове своје културе оставили и људи који припадају бакарном и бронзаном добу. Такође ту се налазила и римска поштанска станица Ad Basante. Има доказа да је управо ту, док је 1460. године водио борбе против последњег босанског краља Стефана Томашевића (српски владар из династије Котроманића), турски султан Мехмед II подигао утврђење Шамац (име Шамац потиче од ријечи шанац-ров, прокоп, канал), те да је то утврђење Стефан Томашевић срушио 1463. године.


Изјаве.net - Похвалница за напредно предњачење Похвалница за напредно предњачење Шефови посланичких група упутили су Олију Рену доста питања о Косову. У томе је предњачио шеф посланичког клуба напредњака Томислав Николић. Њега је Оли Рен изразито похвалио због активности и због истинског залагања за европску будућност Србије. Балинт Пастор, шеф посланичког клуба странака националних мањина у Скупштини Србије, 13. фебруар 2009, "Грађански лист"


text: Писмо подршке проф. др Милошу Ковићу – БОРБА ЗА ИСТИНУ Овако и раније изнето становиште Милоша Ковића сада је предмет осам тужби, четири кривичне и четири парничне, са одштетним захтевом од четири милиона динара. Милошу Ковићи се суди за "увреду" и "повреду части и угледа" тужитеља, зато што је у нашим водећим медијима изражавао неслагање са тумачењем српске историје које његови прогонитељи заступају и што је јавно износио своје мишљење о њиховој улози у сукобима који већ годинама трају на одељењу за историју Филозофског факултета. Бранећи истрајно дигнитет и аутономију историјске науке, Милош Ковић је изложен перманентном, не само судском прогону, који се огледа и у угрожавању његове личне егзистенције. Храбро и доследно, он брани своје виђење улоге историјске науке у тумачењу најважнијих савремених историјских догађаја који су обележили и одредили нашу епоху, али и нашу судбину и зато заслужује искрену подршку у борби за слободу мисли и његов лични интегритет и људско достојанство. Извор: https://catenamundi.rs/vidici/pismo-podrske-prof-dr-milosu-kovicu/ ← Знате ли зашто је Вилијам Шекспир рекао: "Увијек се осјећам срећно!" Значај помињања умрлих на литургији → СНС као некада нацисти злоупотребљава децу у политичке сврхе Џо Багериста био на протестима испред Скупштине, вратио се кући и ујутру преминуо; Ово је његов последњи интервју


Путеви проходни, полиција позива на опрез – Радио Грачаница Главна / Вести / Косово и Метохија / Путеви проходни, полиција позива на опрез Наталија Прлинчевић 14. јануара 2021. 21:48\tКосово и Метохија Коментари су искључени на Путеви проходни, полиција позива на опрез 71 Прегледа Иста ситуација је и на територији општине Грачаница. Према речима директора јавних служби Владице Трајковића путеви су проходни, компанија за одржавање путева је на терену, редовно се сипају со и ризла. „Снег који пада не задржава се на путевима, па су због топљења клизави. Одржавају се и чисте према направљеном плану, а општина је са расположивом механизацијом и људством спремна да реагује уколико дође до нових падавина“, казао је Трајковић. На административним прелазима нема дужих задржавања у оба смера, наводи косовски МУП. Претходно Пакетићи за српску децу на Косову и Метохији Даље Српска листа сутра предаје кандидатуру за ванредне парламентарне изборе на КиМ Председник Србије Александар Вучић јуче је у Хоргошу, поред Суботице, најавио нову велику инвестицију у ...


Седамдесет година Дечјег кампа ''Свети Сава'' у Либертивилу | Српскa Православнa Црквa [Званични сајт] Помен Патријарху српском Иринеју 27.11.2020 - 10:01 Слава параклиса манастира Рмња 26.11.2020 - 12:12 Рукоположење у храму Светих Козме и Дамјана у Кикинди 26.11.2020 - 12:08 Обнова храма у Травнику 26.11.2020 - 11:52 Обијен манастир Возућица 26.11.2020 - 11:45 Слава Старе цркве на Башчаршији у Сарајеву 26.11.2020 - 11:40 У грузијској парохији у Москви звонило први пут после једног века Серафим на мозаику откривен у Светој Софији уклањањем скеле Александријски патријарх:Божанска Литургија на језеру Викторији Отцепљена до немогућности опстанка: Јерменија окружена исламом Карабах: Стручњак види наслеђе хришћанства у опасности Немачки бискупи забринути због стањa хришћана у Сирији и Ираку Седамдесет година Дечјег кампа ''Свети Сава'' у Либертивилу 13. Август 2012 - 8:29 Његова Светост Патријарх српски Г. Иринеј увеличао прославу значајног јубилеја у Либертивилу. Јуче је, по први пут у достојанству Патријарха, Његова Светост богослужио у Новој Грачаници. У суботу, 11. августа 2012. године, на дан јубилеја седамдесетогодишњице Дечјег кампа ''Свети Сава'', у препуној цркви ставропигијалног манастира Светог Саве у Либертивилу, Његова Светост Патријарх српски Г. Иринеј началствовао је Светом Архијерејском Литургијом, уз саслуживање Преосвећене Господе Епископâ, Новограчаничко-средњезападноамеричког Лонгина и Кливлендског Петра, као и више свештеника и ђакона. На крају Свете Литургије, Његово Преосвештенство Епископ Г. Лонгин се надахнуто и срдачно обратио Његовој Светости, пожелевши му добродошлицу. Владика Лонгин је истакао важност присуства Његове Светости на овим просторима, јер је он сам, као Првојерарх, симбол јединства Српске Цркве и српског народа. Његова Светост се, затим, са пуно очинске бриге и љубави, обратио мноштву верника истичући важност манастира Светог Саве, као најстаријег српског духовног центра на америчком континенту, наглашавајући посебну улогу коју је манастир имао за очување јединства српског народа на овим просторима кроз историју. Свјетјејши је посебно истакао везу манастира и великана нашег народа, који почивају у овом светом месту. Његова Светост је, у свом обраћању, поменуо да је добро да постоји Одбор и Коло српских сестара који ће се посебно старати за очување ове најстарије српске светиње и духовног центра у Америци. На крају, Његова Светост се осврнуо и на важност очувања језика као националног идентитета на овом континенту, а дечји кампови су добра прилика за неговање српског језика и српске културе. После Свете Литургије уследила је заједничка трпеза љубави. Ручак је спремљен настојањем друштва добровољних доброжелатеља и приложника ''Жена мироносица ставропигијалног манастира Светог Саве - Мајка Ангелина''. Затим су се пригодним програмом представила и деца, учесници Кампа Светог Саве, приказавши своје знање и умеће стечено током боравка у кампу. St.Sava Camp - Libertyville Његова Светост Патријарх српски Г. Иринеј служио је јуче, по први пут по устоличењу у трон Патријараха српских, Свету Архијерјеску Литургију у Новој Грачаници - манастиру Покрова Пресвете Богородице у Епархији новограчаничко-средњезападноамеричкој. Са благословом Његове Светости Патријарха српског Г. Иринеја, Јереј Владимир Вранић Црква и млади Свети Јован Златоуст Свети Јован Милостиви


text: 7. октобар (7.10.) је 280. дан у години по грегоријанском календару (281. у преступној години). До краја године има још 85 дана. Догађаји 1571 — Шпанска и млетачка морнарица потукле су код Лепанта у југозападној Грчкој турску флоту. У највећој поморској бици после битке код Акцијума 31. п. н. е. погинуло је око 25.000 турских војника и потопљено 80 турских бродова. То је била и последња велика битка са бродовима на весла. 1806 — Ралф Веџивуд је у Лондону патентирао индиго. 1813 — Падом Београда у турске руке угушен је Први српски устанак и Турци су успоставили управни апарат и организацију каква је постојала пре избијања устанка 1804. 1879 — Потписана Двојна алијанса 1879. године између Немачке и Аустроугарске. 1908 — Након ослобађања од турске власти Крит се ујединио са Грчком. Грчка је 1912. анектирала то острво, а Лондонским уговором 1913. анексија је међународно призната. Анексија Босне и Херцеговине Аустроугарској 1919 — Основана је холандска авионска компанија KLM, најстарији постојећи авио-превозник у свету. 1940 — Немачка је у Другом светском рату окупирала Румунију и преузела контролу над њеним нафтним пољима. 1949 — На подручју совјетске окупационе зоне проглашена је Немачка Демократска Република (Источна Немачка) са председником Вилхелмом Пиком и премијером Отом Гротеволом. Две немачке државе (Источна и Западна) поново су се ујединиле 3. октобра 1990. 1959 — Совјетски васионски брод „Луна 3“ је први фотографисао тамну страну Месеца. 1981 — Потпредседник Египта Хосни Мубарак постао је шеф државе након убиства Анвара ел Садата 6. октобра. 1985 — Палестински герилци отели су у Медитерану италијански путнички брод „Акиле Лауро“ са око 440 људи и запретили да ће га експлозијом уништити уколико Израел не ослободи из затвора 50 Палестинаца. 1992 — Савет безбедности УН усвојио је резолуцију о формирању међународне комисије експерата за испитивање ратних злочина на простору бивше Југославије и изразио забринутост због информација о масовном убијању и спровођењу етничког чишћења. 1996 — Истражитељи Међународног суда за ратне злочине на простору бивше Југославије извадили су из масовне гробнице у Овчари крај Вуковара 200 тела. 1997 — Око 30.000 музичара, уметника, радничких лидера и политичара из целог света стигло је у Боливију на комеморативни скуп поводом 30-годишњице смрти Че Геваре. 2000 — У Београду је конституисана Скупштина СР Југославије; Војислав Коштуница је положио председничку заклетву. У наредним данима нови председник примио је многобројне државнике, а Југославија је, након десетогодишње изолације, отворила процес помирења са светом. Словеначки скијаш Даво Карничар (38) постао је први човек који је успео да се на скијама спусти са највише планине на свету, 8.848 m високог Монт Евереста. 2001 — САД и Уједињено Краљевство су почеле ваздушне нападе на Авганистан због одбијања авганистанских власти да изруче Осаму бин Ладена. Америчке власти оптужиле су Ладена за терористички напад извршен 11. септембра на Светски трговински центар у Њујорку и зграду Пентагона када је погинуло неколико хиљада људи. 2003 — Холивудски глумац, аустријског порекла, Арнолд Шварценегер изабран за гувернера Калифорније (САД). Рођења 1409 — Елизабета Луксембуршка, краљица Немачке, Мађарске, Угарске, Хрватске и Бохемије и војвоткиња Аустрије, супруга Алберта II Хабсбуршког. (прем. 1442) 1471 — Фредерик I Дански, краљ Данске и Норвешке. (прем. 1533) 1748 — Карл XIII Шведски, немачки принц и краљ Шведске и Норвешке. (прем. 1818) 1841 — Никола I Петровић, књаз Црне Горе. (прем. 1921) 1877 — Војислав Илић Млађи, српски песник. (прем. 1944) 1885 — Нилс Хенрик Давид Бор, дански атомски физичар. (прем. 1962) 1880 — Паул Хаусер, нацистички официр. (прем. 1972) 1888 — Хенри Е. Волас, амерички политичар. (прем. 1965) 1900 — Хајнрих Химлер, немачки нацистички вођа. (прем. 1945) 1910 — Ђорђи Абаџијев, македонски књижевник, историчар, публициста и сценариста. (прем. 1963) 1914 — Михаило Лалић, југословенски аутор ратне прозе. (прем. 1992) 1917 — Џун Алисон, америчка глумица. (прем. 2006) 1919 — Жорж Диби, француски историчар. (прем. 1996) 1931 — Дезмонд Туту, јужноафрички надбискуп, борац против апартхејда. (прем. 2021) 1932 — Предраг Матвејевић, хрватски књижевник. (прем. 2017) 1934 — Улрике Мајнхоф, немачка новинарка и терористкиња. (прем. 1976) 1938 — Ен Хејдон Џоунс, енглеска тенисерка. 1939 — Џон Хопкрофт, амерички научник. 1950 — Џакаја Киквете, танзанијски политичар. 1950 — Десимир Станојевић, српски глумац и певач. (прем. 2020) 1951 — Енки Билал, француски аутор стрипова и редитељ. 1952 — Иво Грегуревић, хрватски глумац. (прем. 2019) 1952 — Владимир Путин, руски политичар, председник Руске Федерације. 1957 — Фарук Хаџибегић, босанскохерцеговачки фудбалер и фудбалски тренер. 1959 — Сајмон Кауел, енглеска телевизијска личност и продуцент. 1964 — Ден Севиџ, амерички писац и новинар. 1967 — Тони Бракстон, америчка музичарка, музичка продуценткиња и глумица. 1968 — Том Јорк, енглески музичар, најпознатији као фронтмен групе -{Radiohead}-. 1968 — Зорица Благојевић Алексић, бивша југословенска џудисткиња, освајач медаља 1973 — Сами Хипије, фински фудбалер и фудбалски тренер. 1973 — Дида, бразилски фудбалски голман. 1974 — Карлот Перели, шведска музичарка. 1976 — Жилберто Силва, бразилски фудбалер. 1977 — Ива Штрљић, српска глумица. 1981 — Ана Франић, српска глумица. 1981 — Џелена Џенсен, америчка порнографска глумица и модел. 1982 — Џермејн Дефо, енглески фудбалер. 1982 — Роби Џинепри, амерички тенисер. 1987 — Сем Квери, амерички тенисер. 1988 — Дијего Коста, бразилско-шпански фудбалер. 1990 — Себастијан Коатес, уругвајски фудбалер. 1995 — Слађана Мирковић, српска одбојкашица. 1996 — Луис Капалди, шкотски музичар. 1997 — Кира Косарин, америчка глумица. 1998 — Трент Александер Арнолд, енглески фудбалер. Смрти 336 — Папа Марко, католички папа. 929 — Карло III Прости, француски краљ (рођ. 879) 1488 — Андреа дел Верокио, је био утицајан италијански вајар, златар и сликар (рођ. 1435) 1620 — Станислав Жолкевски, пољски политичар. (рођ. 1547) 1849 — Едгар Алан По, амерички писац. (рођ. 1809) 1953 — Аница Савић-Ребац, књижевница, историчарка филозофије, истраживачица хеленске културе, преводитељка, професорка. 1956 — Кларенс Бирдсеј, амерички проналазач. (рођ. 1886). 1959 — Марио Ланца, амерички оперски певач и филмски глумац италијанског порекла. (рођ. 1921) 1969 — Леон Сјер, белгијски бициклиста. (рођ. 1888) 1983 — Џорџ О. Ејбел, амерички научник. (рођ. 1927) 1999 — Дејвид Хафман, амерички информатичар. (рођ. 1925) 2001 — Родољуб Рођа Раичевић, певач и композитор народне и забавне музике. (рођ. 1957) 2006 — Ана Политковска, новинарка руског дневника Нова Газета. (рођ. 1958) 2009 — Ирвин Пен, модни фотограф (рођ. 1917). 2010 — Милка Планинц, секретар ЦК СК Хрватске и седма председница Савезног извршног вијећа СФР Југославије. (рођ. 1924) 2011 — Рамиз Алија, албански политичар. (рођ. 1925) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Света Текла Преподобни Симон Краљ Владислав Преподобни Давид


text: Црвена боја се односи на период пре револуције који је био окарактерисан борбом против окупације Велике Британије. Бела боја је симбол револуције из 1952. која се завршила без крвопролића, а црна боја је симбол краја британског колонијализма и монархије. Ове боје су постале традиционалне панарапске боје и налазе се и на заставама Јемена, Сирије и Ирака. Заставе ових земаља се разликују по амблему у свом центру.


Текст и фото Милан Тимотић Некадашњи привредни гигант читаве СФРЈ „Застава“, на неколико великих паркинг места има огроман број возила. Прашина, коров и сумаглица као да још више повећавају злу коб радника. Данас је „Застава“ тужно последње почивалиште непромишљене и сулуде идеје да Крагујевац, након доласка „Фијата“, постане аутоцентар Источне Европе. А управо је „Фијат“ био главно предизборно обећање актуелног режима у Београду. И највећа превара, о чему сведочи текст и фотографије нашег репортера који је ове недеље боравио у „долини главних“ Фабрика аутомобила „Застава“ из Крагујевца до распада СФРЈ била је највећи привредни гигант. Давне 1953. године започела је у сарадњи са италијанским „Фијатом“ производњу путничких возила, као и монтажу камиона и специјалних возила. До краја 20. века са производних трака је сишло више од четири милиона аутомобила и камиона. „Заставина“ возила налазила су се у продајним мрежама 74 земље света, а у њеним погонима радило је 30.000 радника. Данас, после 58 година, у „Застави“ једва да ради око стотинак радника. Лоша приватизација и оснивање заједничког предузећа под именом „Фијат аутомобили Србија“ (ФАС), 14. октобра 2009. године, којом се Влада Србије поносила, а нарочито стручњак за све и свашта, свезнајући и сверазумевајући Млађан Динкић, који је истицао да је он творац аутомобилског чуда, довели су да садашњег стања, а поводом тога сви мудро ћуте. ЧЕТВОРОТОЧКАШИ КОЈЕ НИКО НЕЋЕ Сада је потпуно јасно да су бомбаста обећања о препороду бившег аутогиганта само шарене лаже за наивне раднике. Најновији скандал са уговорима између италијанског „Фијата“, Владе Србије и „Заставе“ избио је због клаузуле о најстрожим пословним тајнама. „Фијат“ и Влада Србије изјављују да тајне нису на штету радника и државе Србије. Огорчени радници полако дижу главу и тврде супротно. Најактивнији међу њима су активисти „Асоцијације независних синдиката Србије“ (АСНС), који јавно указују на „мутне“ радње. „Коначно су маске спале, радници који су лошом приватизацијом и мистериозним уговором изгубили посао и ‘бачени’ на чекање нових послова отерани су на разне преквалификације. Тако су ‘љути’ металци данас подучени и преведени у посластичаре, пекаре, куваре и столаре. Коме су потребне дрводеље, када у Крагујевцу нема дрвнопрерађивачке индустрије?“, са сетом у гласу каже Славољуб Ђоковић, председник Регионалног одбора АСНС Крагујевац, са више од 20 година синдикалног стажа. Он аргументовано образлаже за „Печат“: „У камионској индустрији запослено је око 700 висококвалификованих радника. Уместо да монтирају камионе, они праве ражњеве за прасиће и јагњиће, и маказе за сечење печења, и то продају будзашто, на рате. Војна индустрија је такође у тешком стању, до краја године без посла треба да остане око 500 радника. Рачуни су им већ у блокади. Раде нешто ловачког оружја, и то је све. Оно што нас посебно забрињава, а властодршци и тајкуни крију као змија ноге је енормно велики број непродатих аутомобила. Тренутно се на више познатих и тајних локација налази између 12 и 13 хиљада непродатих аутомобила, а можда и више од тога. То је модел „пунто“ који нико не жели да купи. Ко, бре, да купи овај аутомобил, када они стоје више од годину дана на паркингу где труле и пропадају. Свуда у свету ако возило стоји више месеци на плацу цене падају од 30 до 50 одсто“, тврди Ђоковић. На неколико великих паркинг места заиста се налази огроман број возила. Прашина, коров и сумаглица као да још више повећавају злу коб радника. Поред четвороточкаша које нико неће пролазе и ромски сакупљачи секундарних сировина, и добацују репортеру „Печата“ док снима тужно и ружно последње почивалиште непромишљене и сулуде идеје да Крагујевац постане аутоцентар Источне Европе. „Ало, сликаџија, немој да гледаш оне црвене вордоне (аутомобиле). Та је боја за нас Цигане. Узи оне кафене. Ово ти је, бре, као стрељање ђака четрес прве. Ондак су стрељали ђаке, а данас ова јадна аута на паркингу“, довикују Роми. КОНВОЈ СА ИСТОКА Срђан Маринковић, председник „Групе Застава возила“ из АСНС-а, аргументовано појашњава тренутну ситуацију са приватизацијама и Владиним предлозима за запошљавање нове радне снаге. „’Фијат аутомобили Србија’ 2010. године примили су у радни однос 1.100 бивших радника ‘Застава аутомобила’ који су произвели око 20.000 „пунта“. АСНС је упозоравао све време да је то модел који није занимљив за купце, али за продају је била задужена Влада Србије, која им је поручивала да они вредно раде, а брига око продаје је ствар Владе. Епилог је више од 10.000 непро 4000 атих аутомобила. У марту 2011. године, сви радници ФАС-а послати су на преквалификацију, тако да је производња стала. Сада ФАС тражи са Бироа за запошљавање 2.300 нових радника, колико им је, како кажу, потребно да покрену производњу нових модела аутомобила. Из тога се види да 1.100 примљених радника из 2010. године немају никакве шансе да се врате на посао. ФАС им је понудио 500 евра у виду отпремнине за одлазак из фабрике. Џабе су те јаднике малтретирали непотребним преквалификацијама. ФАС захтева од Бироа за запошљавање раднике до 26 година старости, па су они изнад те доби технолошки и старосни вишак“, тврди Срђан Маринковић. Велико богатство у инфраструктури, технологији, традицији и радној снази распродато је будзашто и отерано у „старо гвожђе“. А оно што је највредније, људски руководећи и раднички ресурси, сурово су протерани кроз капије умирућег гиганта да би њиме завладали тајкуни, разне мутиводе и мафијаши. Крађа, јавашлук, отимачина и отпуштање радника тренутно је стање у ФАС-у, а то тврде радници отерани из фабрике. „У погонима ‘Застава аутомобила’ било је на хиљаде веома вредних машина које су доласком ‘Фијата’ продате. Јесте да су те машине делом биле застареле, али њиховом успешнијом продајом, а нарочито ‘Заставиних’ радничких хотела и одмаралишта, сервиса, возног парка, вагона, локомотива и специјалних композиција возова за превоз нових аутомобила сви радници би могли готово 10 година да живе од тог новца. Одбор за корупцију и те како би требало озбиљно да се позабави тим проблемом“, каже Ђоковић и додаје: „У сваком већем месту у Југославији имали смо велике сервисе и продајна места. ‘Застава’ је у то време била јача од већине западноевропских произвођача аутомобила. Према процени стручњака вредност ‘Застава аутомобила’ данас би била десетине милијарди евра. Стање у ФАС-у никада није било теже, нити се види неко решење за хиљаде радника који су остали без посла. Чак и они што нешто раде имају минимална и нередовна примања. У најтежем положају су радници са више од 45 година старости, и они који имају 25 до 30 година радног стажа, јер нико не жели да их прими на било који нови посао. Остају препуштени сами себи, да преживљавају, 90 одсто радника не ради ништа, а остали су срећни ако ухвате неку дневницу, ‘цркавицу’, радећи било шта“, категоричан је Ђоковић. Последње вести које су се појавиле у медијима наклоњеним Влади и безгрешном Млађану Динкићу најављују бродове из Јапана са специјалном опремом за израду новог модела аутомобила званог „Л-Зеро“ (Л-Нула), који су кренули из земље излазећег сунца почетком октобра. Срђан Маринковић из АСНС сликовито објашњава конвој са Истока: „Да ли ови свезнајући и владајући мисле да смо ми глупаци и да не знамо ништа? Коју то они технологију довозе из Јапана у 587 сандука? Старогрчке галије са робовима веслачима прешле би тај пут брже од њих. Колумбо је брже пронашао Америку, освојио је и донео на стотине товара блага, а овима су потребни месеци да дотерају те сандуке“. __________________ Камиони из 1939. године Да Фабрика камиона у Крагујевцу има дужу традицију од производње аутомобила говори чињеница да је пред почетак Другог светског рата 1939. године у сарадњи са америчким „шевролетом“ произвела 400 комада, у то време најмодернијих и најбољих војних камиона на свету. Данас са производних трака није сишао ни најобичнији камиончић. __________________ Лоша приватизација штетнија од НАТО бомби У суровом НАТО бомбардовању, 1999. године, погона „Заставе“ уништено је више од 120.000 квадрата фабричких хала. Штета је процењена на више од 936 милиона немачких марака. Од тога је директна штета 286 милиона, а индиректна 654 милиона марака. Данас лошим приватизацијама и уговором са „Фијатом“ губитак се процењује на више од 10 милијарди евра, који је за око 20 пута већи од последица НАТО бомбардовања. __________________ Поља „осликана“ аутомобилима На четири познате и видљиве локације у близини уклете Фабрике аутомобила Србија, према мишљењу бивших радника који су те аутомобиле паковали као сардине по околним пољима у нади да ће се ускоро продати, налази се више од 10 хиљада возила „пунта“. На бившем паркингу Завода „Застава“ налази се око три хиљаде, бивша касарна Сењак-Грошница „чува“ око две хиљаде, а Институт за технологију и развој „покрива“ више од две хиљаде возила „пунта“. А на плацу преко пута механичке обраде „цркава“ око три хиљаде истих аутомобила. Према незваничним причама у Крагујевцу, на тајним местима крије се још око три до четири хиљаде аутомобила марке „пунто“.[/restrictedarea]


Отворен Клуб ''Ухвати шансу'' намењен младим ромима - Жабаљ | Презентација општине Клуб ”Ухвати шансу”, који је намењен младим ромима и ромкињама, свечано је отворен у просторијама ЈУ ”Спортски објекти” у Жабљу. Отварању су присуствовали помоћник Председника Општине Жабаљ за образовање, културу и јавно информисање Сергеј Запорожац и председница Удружења жена ”Ромена” Љиљана Михајловић. Пројекат Клуб „Ухвати шансу“ реализује Општина Жабаљ у оквиру Програма Подршка ЕУ инклузији Рома – Оснаживање локалних заједница за инклузију, а који спроводи Стална конференција градова и општина. Oпштина Жабаљ је међу првим локалним самоуправама оформила Канцеларију за инклузију Рома, која активно функционише, а кроз коју Општина Жабаљ у великој мери доприноси побољшању и унапређењу животног стандарда ромске националне заједнице. ”Општина Жабаљ континуирано ради на унапређењу стандарда на овом подручју, тако да све друштвене групе су апсолутно заступљене и Општина настоји да свима који су угрожени помогне, али и усмери их на прави пут када је у питању професионална орјентација. Сам Клуб ”Ухвати шансу” се реализује у сарадњи са Сталном конференцијом градова и општина и удружењем жена ”Ромена” и он треба да буде продужена карика, у смислу социјализације младих рома и ромкиња. То ћемо радити кроз различите едукације, а оно што се сада реализује јесу едукативни програми веб дизајна и био баштованства. Сматрам да ћемо на прави начин организовати овај клуб, а локална самоуправа ће помоћи и логистички и технички, и на тај начин ћемо добити једну нову друштвену групу младих рома и ромкиња који ће моћи релевантно да учествују у свим друштвеним токовима,” рекао је помоћник Председника Општине Жабаљ Сергеј Запорожац. Председница Удружења жена ”Ромена” Љиљана Михајловић најпре се захвалила Општини Жабаљ на помоћи током формирања самог Клуба ”Ухвати шансу”. ”Удружење жена ”Ромена” је партнер Општини Жабаљ у пројекту Клуба ”Ухвати шансу”. Циљ овог пројекта је да помогнемо младим ромима, односно да унапредимо механизме и доступност услуга, како би они били активнији на тржишту рада. Млади ће имати могућност да се упознају са вештинама комуникације, тимским радом, а посебно су битне две велике обуке, израда веб дизајна и био баштованство. Такође се планира и организовање тематских вечери, на којима ће се млади упознати са израдом бизнис плана, али имаће и могућност да послушају маркетинг стручњаке који ће им дати веома корисне савете,” истакла је Љиљана Михајловић. Након свечаног отварања Клуба ”Ухвати шансу” одиграна је пријатељска утакмица два клуба ”Шаипе” и ”Тернипе”. Реализација овог пројекта је добар пример сарадње Општине и организације цивилног друштва на решавању заједничких проблема где свако у свом домену деловања може да допринесе заједничком циљу. Имплементација пројектних активности представља наставак и континуирану подршку ромској популацији са основним циљем активнијег укључивањa Рома у свакодневни живот као и побољшање њихових услова за живот на локалном нивоу.


Obaveštenje – Festival „Cvetanja Tise“ Obaveštavamo građane Sente da za vreme Festivala „Cvetanja Tise“, od dana 15.06.2022 godine od 07:00 časova do 20.06.2022 godine do 14:00 časova, saobraćaj će biti putpuno obustavljen po sledećem: Обавештавамо Вас да ће дана 18.06.2022 године у Сенти одржати регата у оквиру манифестације Фестивал Цветања Тисе. Уколико имате жељу да учествујете својим пловилом потребно je само да региструјете на бр.телефона 069/ 102 2036. Скуп пловила је код Градске плаже у 21:00 часова. Доћите 18. јуна на Тиси и будите део јединствене манифестације! Позив - Фестивал Цветања Тисе Туристичка организација општине Сента по десети пут организује Фестивал Цватања Тисе у Сенти у периоду од 17-18.06.2022 године. Очекујемо пријаве регистрованих угоститељских радњи и излагача, заинтересованих да присуствују овој манифестацији. 22:00 „INKE” - акустични концерт у Улици вина 08:00 Ретро риболов – пријава за учешће на лицу места 17:00 Осликајмо кеј – радионца за најмлађе 17:30 Дечји концерт „Csikos – Pöttyös” 20:00 – Народна музика и плес 20:30 Концерт „LOS ORANGUTANES” 22:00 „Пут ватре на води“ - Регата бакљи и ватромет 22:30 Концерт „BIJELO DUGME BEOGRADSKI TRIBUTE”


Брисел – Немачка централна банка свесна је опасности па сада лобира против бесконачног ширења фондова за спас чланица ЕУ и предузима мере за контролу штете коју би проузроковао евентуални распад Уније. Чим Бундесбанк почне да се припрема за распад, само је питање времена када ће то да учине и други, сматра Сорос. На само да се стање у еврозони не побољшава, већ је однедавно криза кренула још нагоре, пише Џорџ Сорос у коментару за Фајненшал тајмс. Европска централна банка отпустила је велике количине новца, што је само прикрило проблеме и неће дуго потрајати. Фундаментални проблеми нису решени, расцеп између кредитора и задужених земаља још се повећао. Криза је ушла у можда мање опасну, али смртоносну фазу. На почетку кризе, распад еврозоне био је незамислив: имовина и обавезе деноминиране у заједничкој валути биле су тако измешане да би то изазвало неконтролисани распад. Али како је криза напредовала, еврозона је преорјентисана према националним основама. ЛТРО (дугорочно рефинансирање ЕЦБ-а) операције омогућиле су шпанским и италијанским банкама да се укључе у врло профитабилне и нискоризичне арбитраже с обвезницама сопствених земаља. А повлашћени третман који је добила Грчка за своје обвезнице од ЕЦБ-а обесхрабриће друге инвеститоре да обуздавају државни дуг. Ако се то настави још неколико година, распад еврозоне ће постати могућ, али ће оставити централне банке земаља поверилаца са великим потраживањима, која ће тешко да се наплате од централних банака земаља дужника. Бундесбанк (Немачка централна банка) је свесна опасности па сада лобира против бесконачног ширења фондова за спас чланица ЕУ и предузима мере за контролу штете коју би проузроковао евентуални распад Уније. „На овај начин испуњава се властито предвиђања: чим Бундесбанк почне да се припрема за распад, само је питање времена када ће то да учине и други. На тржишту се већ виде последице“, сматра Сорос. За Европу предвиђа дуготрајну економску стагнацију са могућим негативним трендом, без обзира на преживљавање евра. Земље Латинске америке изгубиле су једну целу деценију након 1982. године, а Јапан је стагнирао четврт века. Они су преживели, али ЕУ није држава и има пуно мање шансе за преживљавање, објаснио је Сорос. Додаје да је смањивање дуга замка ЛТРО која прети уништењем још непотпуне политичке заједнице, а једини начин да се избегне је да се препознају и промене контрапродуктивне политике које се спроводе. На крају саветује радикалне промене у правилима која воде еврозону, ванредне мере за враћање нормалности ситуације те нова правила која ће финансијским тржиштима омогућити урођену нестабилност. Такође сматра корисним да се кажњавају чланице које не испуне своје обавезе, а награђују оне које то успеју.


Осим предсједника Републике и Владе Српске, покровитељи одласка Оркестра хармоника у Сочи су компанија Рудник и термоелектрана "Угљевик" и "Комсар енерџи" Републике Српске, као и општина Угљевик.