text: Енглески рог, скраћено -{C.i.}-, дрвени дувачки инструмент, регистарска варијанта обое са звуком дубљим за квинту. У техничком смислу је подударан са њом и могу га свирати обоисти. По изгледу се разликује од обое не само дужином него и крушкастим проширењем цеви при крају, као и повијеном металном цевчицом на почетку, која носи двоструки језичак од трске. Звук енглеског рога је врло сродан звуку обое, само је нешто муклији и тамнији, тако да му нарочито одговарају мелодије мирнијег тока и сетног или тужног израза. Кор англајс је инструмент за транспоновање у Ф, савршену квинту ниже од обое (Ц инструмент). То значи да је музика за англајс писана за савршену квинту више од звука инструмента. Техника прстију и свирања која се користи за англајс су у суштини исти као и код обое, а обоисти се обично удвајају на кор англајсу када је то потребно. Кор англајс обично нема најнижи Б тонал који се налази на већини обоа, те се његов опсег звука протеже од Е3 (писано Б) испод средњег C до C6 две октаве изнад средњег C. Опис и тембар Звоно у облику крушке (звано Либесфус) енглеског рога даје му прекривенији тимбар од обое, ближи по квалитету тона обои д'амур. Док је обоа сопрански инструмент породице обое, енглески рог се генерално сматра алт чланом породице, а обоа д'амур — постављена између њих у тоналитету А — као члан мецосопрана. Сматра се да англајс има блажи и тужнији тон од обое. Разлика у звуку је првенствено резултат шире трске и конусног отвора који се шире на већу удаљеност од обое; иако тамнијег тона и ниже висине од обое, њенов звук се разликује од (иако се природно стапа са) звука фагота. Његов изглед се разликује од обое по томе што је инструмент знатно дужи, трска је причвршћена за благо савијену металну цев која се зове бокал, или кука, а звоно има луковичасти облик („Liebesfuß“). Кор англајс се обично бележи у високом кључу, савршена квинта виша од висине тона звука, а коришћено је и неколико других опција. Алт кључ написан на звучној висини повремено користе чак и каснији композитори као што је Сергеј Прокофјев. У Италији касног 18. и раног 19. века, где су инструмент често свирали фаготисти уместо обоиста, у бас кључу је био забележен октаву испод висине тона (као што се налази у Росиниовој Увертири Вилијаму Телу). Француски оперски композитори до Фроментала Халевија забележили су инструмент по тону звука у мецосопран кључу, што је омогућило свирачу да прочита део као да је у високом кључу. Иако се инструмент обично спушта само на (писано) ниско Б, континентални инструменти са проширењем на ниско Б (звучи Е) постоје од раног 19. века. Примери дела која захтевају ову белешку (иако се признаје њена изузетна природа) укључују Gurre-Lieder Арнолда Шенберга, Das Lied von der Erde Густава Малера, Chôros No. 6 Хеитор Вила-Лобоса и Zeitmaße Карлхајнца Штокхаузена. Антоњин Дворжак, у свом Scherzo capriccioso, чак пише за кор англајс до ниског А, иако се чини мало вероватним да је такво проширење икада постојало. Трске које се користе за свирање кор англафса су сличне онима које се користе за обоу, а састоје се од комада штапа пресавијеног на два дела. Док је штап на трсци обое монтиран на малу металну цев (клапалицу) делимично прекривену плутом, не постоји таква плута на трсци кор англајс, која се уклапа директно на бокал. Део трске је шири и дужи од обое. За разлику од трске за обоу у америчком стилу, кор англајс трске обично имају мало жице у основи, отприлике од врха жице која се користи за причвршћивање штапа за спајалицу. Ова жица служи да држи две оштрице трске заједно и стабилизује тон и висину. Вероватно најпознатији произвођачи модерног корс англајса су француске фирме Ф. Лоре, Мариго и Ригута, британска фирма Т. В. Ховарт и америчка фирма Фокс Продактс. Тражени су и инструменти мањих произвођача, као што је А. Лаубин. Инструменти се обично праве од афричког црног дрвета (познатог као гренадила), иако неки произвођачи нуде инструменте и у избору алтернативног дрвета, као што су кокоболо (Ховарт) или љубичастог дрвета (Лоре), за које се каже да мењају глас кор англајс благо, производећи мекши звук. Фокс је недавно направио неке инструменте од пластичне смоле и јавора, од којих је ово дрво које се традиционално користи за фаготе. Историја и етимологија Израз cor anglais је француска реч за енглески рог, али инструмент није из Енглеске нити је повезан са разним лименим инструментима конусног отвора који се називају „рогови“, као што су рог, природни рог, пост рог или тенор рог. Инструмент је настао у Шлезији око 1720. године када је породица Вајгел из Вроцлава поставила звоно на закривљено тело типа oboe da caccia. Двокрака, отворена звона, равна тенорска обоа (обоа француске величине, „тенорска обоа”), а посебно oboe da caccia са блиставим звоном, подсећала је на рогове на којима су анђели свирали у религиозним сликама средњег века. Ово је у централној Европи на немачком говорном подручју довело до средњевисоконемачког назива engellisches Horn, што значи анђеоски рог. Пошто је engellisch такође значио енглески на народном језику тог времена, „анђеоски рог” је постао „енглески рог”. У недостатку било какве боље алтернативе, закривљена тенорска обоа је задржала назив чак и након што је oboe da caccia престала да се користи око 1760. године. Име се први пут редовно појављивало у италијанским, немачким и аустријским партитурама од 1749. године, обично у италијанском облику corno inglese. Најранији познати оркестарски део посебно за инструмент налази се у бечкој верзији опере Ezio Николе Џомелија из 1749. године, где је добио италијански назив corno inglese. Глук и Хајдн су следили њихов пример 1750-их, а први концерти за енглески рог написани су 1770-их. Шварзенберг Винд Хармонија из 1771. користила је 2 енглеска рога, као и 2 обое, 2 фагота и 2 рога. Јохан Вент је био први кор англајс, а Игназ Теимер (отац браће Теимер) је био други кор англајс. Прве триове за обоу компоновао је Јохан Вент за браћу Теимер. Обоа и енглески рог у овим оригиналним боемским/бечким триовима Јохана Вента и Џозефа Трибензеа су значајни као што су написали обоисти за обоисте и укључују неке ране примере бујног виртуозног писања за енглески рог, утирући пут сличном писању. Јохан и Франц Теимер су умрли 1796. Прво забележено извођење триа за обоу било је 1793. (коме је Бетовен присуствовао). Док су браћа Теимер наступала у Бечу и околини, састављено је преко 20 триа за обое. Филип Тајмер је наставио да свира кор англајс у Шиканедеровој оперској кући у Бечу. Такође је певао неке улоге са компанијом због свог звучног бас гласа. Многе кор англајс делове су посебно за њега написали Стенгел, Сисмајр, Паер, Винтер, Веигл, Еберл, Ајблер, Салијери, Хамел, Шахт и Фишер. Узимајући у обзир назив „cor anglais“, иронично је да се инструмент није редовно користио у Француској пре око 1800. или у Енглеској пре 1830-их. Помиње се у Пени Сајклопедије из 1838. као „енглески рог, или корно инглесе, је обоа дубљег тона [...]“, док је прва идентификована штампана употреба термина кор англајс на енглеском била 1870. У Великој Британији овај инструмент се колоквијално генерално назива „кор”. Локални еквивалент за „енглески рог“ користи се у већини других европских језика, док неколико језика користи њихов еквивалент „алто обоа“. Због ранијих закривљених или угаоних облика које је попримао, изнета је сугестија да би anglais могало бити искварена средњефранцуска реч anglé (угао, или савијен под углом, angulaire у модерном француском), али је то одбачено уз образложење да нема доказа о термину cor anglé пре него што је понуђен као могући извор за anglais у касном 19. веку. Референце Литература Спољашње везе English horn fingering guide Three Concerti for English Horn F. Lorée page with description and photograph Wayback archive of Amoris International Musette page WIMA scores for oboe family instruments Дувачки инструменти


source: fineweb

text: У Блишкову прослављен Свети Прокопије Празник Светог Великомученика Прокопија, који се слави као љетњи сабор у манастиру Ваведења Пресвете Богородице у Блишкову, код Бијелог Поља прослављен је Светом Литургијом и свенародним сабрањем. Литургију је служио протојереј-ставрофор Мираш Богавац уз саслужење игумана манастира јеромонаха Владислава Цветковића и бројног свештенства и монаштва. Бесједећи вјерном народу прота Мираш је подсјетио да је ово празновање љетњег сабора у светињи рода српског установио наш Митрополит Црногорско-приморски Амфилохије. "Лијепа је прилика да се скупимо, јер и сам Господ је рекао да тамо гдје се сакупе двојица или тројица у Његово име, и Он ће бити међу њима. Ово је вријеме љетњег одмора, када се човјек углавном брине за своје тијело, прво завуче руку у џеп да види може ли мало да скокне до мора, размисли има ли ко од рода његовог са ким се није посвађао да оде 2-3 дана до њега. Углавном размишљамо о ономе земном и приземном, а сви лијепо знамо да је човјек двојако биће, тјелесно и духовно. Тјелесно, јер је постао од земнога праха, а духовно јер је велики Бог удахнуо Дух свој у њега и "поста човјек душа жива“." "Као што се старамо о земноме, које је далеко безначајније од душе, много више треба да се старамо о души. У Светом Писму пише "какав ће човјек одговор и откуп дати са душу своју“, а јеванђелиста Лука каже у свом Јеванђељу да је душа претежнија од тијела. Да би хранио душу, треба да живимо о заповијестима Божјим, да поштујемо Господа, да волимо брата свога, да чинимо добро у свакој прилици“,бесједио је прота Мираш и нагласио важност Литургије. Литургија је, додао је он, разговор земне душе са небесима, а од Светог причешћа, уз пост, молитву и исповијест, нема већег лијека под капом небеском. Он је похвалио игумана манастира Владислава, уз чији је труд ова светиња засијала у пуном сјају. "Видимо, почео храм да подсјећа на Свету земљу, на Свету Гору и Русију, а уз лијепу манастирску цркву ниче и нови конак“, бесједио је прота и подсјетио да "прегаоцу Бог даје махове“. Послије резања славског колача у порти манастира је приређена трпеза љубави за вјерни народ. Извор: Епархија будимљанско-никшићка


Катед Ками — Википедија, слободна енциклопедија Катед Ками 33,68 ст/km2 43°25′28′′ СГШ; 0°31′06′′ ЗГД / 43.4244° СГШ; 0.5183° ЗГД / 43.4244; -0.5183 Координате: 43°25′28′′ СГШ; 0°31′06′′ ЗГД / 43.4244° СГШ; 0.5183° ЗГД / 43.4244; -0.5183 Катед Ками на мапи Француске Катед Ками (франц. Casteide-Cami) је насеље и општина у југозападној Француској у региону Аквитанија, у департману Атлантски Пиринеји која припада префектури По. По подацима из 2011. године у општини је живело 229 становника, а густина насељености је износила 33,68 становника/km2. Општина се простире на површини од 6,80 km2. Налази се на средњој надморској висини од 248 метара (максималној 262 m, а минималној 150 m). Катед Ками на Викимедијиној остави. Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Катед_Ками&oldid=11170854“ Категорија: Департман Атлантски Пиринеји у ФранцускојСакривене категорије: Координате на ВикиподацимаКатегорија на Остави са локалним линком истим као на ВикиподацимаКлице ФранцускаЧланци изузети од оцењивања Навигациони мени AragonésBahasa MelayuBân-lâm-gúCatalàCebuanoEnglishEspañolEuskaraFrançaisItalianoҚазақшаLatinaMagyarMalagasyNederlandsOccitanOʻzbekcha/ўзбекчаPiemontèisPolskiPortuguêsRomânăРусскийSimple EnglishSlovenčinaSrpskohrvatski / српскохрватскиSvenskaTiếng ViệtУкраїнськаVolapükWinaray中文 Уреди везе Ова страница је последњи пут измењена 5. август 2015. у 17:48.


За све што се дешава у Великој Британији је крива њихова власт не само њихова него цијела власт у Европи,која је довлачила и пуштала црнчуге и остале странце у европу. Сви ти дивљаци који су дошли у европу су заштићени имају већа права од бијелих европљана,погледајте цигане код нас који су заштићени ако ударите цигана ви сте расиста ако он удари вас медији ће прикрити да је нападач циган,закон за цигане не постоји стално се извлаче из затвора и умањују им се казне. Види се да ZOG полако остварује свој циљ а то је уништење бијелих европљана који су им једина препрека ка њиховом циљу а то је апсолутна власт над свијетом,њима одговарају те црначке и стране хорде које су антибијелачки настројене а са тим дивљацима је лако манипулисати а ви сви знате да је ZOG у томе веома способан. Ипак не треба очајавати ништа није пропало док на европском тлу има људи који су l 4000 9;премни да стану у заштиту бијеле европе. А ни једна диктатура није вијечна свему дође крај па и њима ће кад тад откуцати посљедне секунде власти. И зато...


source: wikipedia

text: Суперпроводљивост или суперпроводност је појава код извесних материјала на ниским температурама која се карактерише са: потпуним одсуством електричног отпора (-{R=0}-), или потпуним одсуством магнетног поља у унутрашњости тог материјала (Мајснеров ефекат). Тиме се за суперпроводнике каже да су то идеални проводници и идеални дијамагнетици. Суперпроводност се јавља испод критичне температуре Tc, која се разликује за различите материјале. На температурама вишим од критичне материјали се враћају у своју основну фазу. Суперпроводност има манифестације које су интересантне широј јавности и често се користе у популаризацији науке. Један од таквих макроскопских манифестација је у виду Мајснеровог ефекта када суперпроводници истискују из себе магнетно поље. Суперпроводност се манифестује и у виду непрекидног протицања струје кроз затворено коло ако се температура одржава испод критичне. За разлику од обичног металног проводника, чији отпор постепено опада како се његова температура снижава чак и до скоро апсолутне нуле, суперпроводник има карактеристичну критичну температуру испод које отпор нагло пада на нулу. Електрична струја кроз петљу од суправодљиве жице може трајати бесконачно без извора напајања. Историјат Феномен суперпроводности је 1911. године открио холандски научник Камерлинг Онес у Лајдену. У Деваровом суду у колу од суперпроводног материјала који је чинила жива на довољно ниској температури, струја је текла преко две године од затварања кола без промене магнетног поља при одржавању довољно ниске температуре. Иако су се научници деценијама бавили овим феноменом, основа појаве није била позната све до педесетих и шездесетих година 20. века. 1957. године су амерички физичари Џон Бардин (-{John Bardeen}-), Лион Купер (-{Leon Cooper}-) и Роберт Шрифер (-{Robert Schrieffer}-) објавили теорију суперпроводљивости (за конвенционалне, тада једино познате, суперпроводнике), сада познату као БЦС теорија. За ово откриће су добили Нобелову награду петнаест година касније, 1972. године. (То је била Бардинова друга Нобелова награда; прву је добио за рад на развоју транзистора.) Кључни део БЦС теорије је идеја да проводни електрони граде парове, названи Куперови парови, као последица интеракције са позитивним јонима кристала. Тема суперпроводности је поново почела да буде актуелна почев од 1986. године када су откривени високотемпературни суперпроводници. Иако се феноменолошки ови суперпроводници понашају врло слично, њиихово објашњење је и данас отворено питање у науци. Теорије суперпроводности Историјски, постоје три теорије суперпроводности: Лондонова теорија - феноменолошка теорија Гинзбург-Лондонова - Лоднонова феноменолошка теорија која се ослања на Гинзбургову теорију фазних прелаза 2. реда БЦС теорија суперпроводности (-{BCS}-) по физичарима Бардвину, Куперу и Шриферу - микроскопска теорија у којој Хамилтонијан ипак није прави, већ је одређен у апроксимацији средњег поља. БЦС теорија се примењује у две варијанте: варијационо преко БЦС таласне функције и дијагонализацијом Хамилтонијана преко Богољубовљевих канонских трансформација Подела Суперпроводност се појављује код разних материјала, укључујући и једноставне елементе попут калаја и алуминијума, неке маталне легуре, и високодопиране полупроводнике, као и извесна керамичка једињења која садрже нешто атома бакра и кисеоника. Друга врста једињења, позната као купрати, су високотемпературни суперпроводници. Суперпроводност се не појављује код племенитих метала попут злата и сребра, нити код феромагнетних метала попут гвожђа (мада гвожђе може да се претворити у суперпроводник ако се подвргне врло високим притисцима). Поред класичних суперпроводника, постоји и класа материјала, позната као неконвенционални суперпроводници, код које се јавља суперпроводност, али чија су физичка својства у супротности са теоријом конвенционалних суперпроводника. Наиме, високотемпературни суперпроводници, откривени 1986, показују особину суперпроводљивости на температурама далеко вишим него што би то било могуће по конвенционалној теорији (ипак, ова температура је још увек далеко испод собне температуре). Тренутно не постоји целовита теорија високотемпературне суперпроводности. Објашњење појаве Спарени електрони не могу индивидуално добити или изгубити мале количине енергије, као што би могли у делимично попуњеној проводној зони. Њихово спаривање ствара енергијски процеп у дозвољеним квантним нивоима, а на ниским температурама не постоји довољно енергије судара да се овај процеп прескочи. Према томе електрони могу слободно да се крећу кроз кристал без икакве размене енергије кроз сударе, то јест са нултим отпором. Примена Једна од могућих користи суперпроводника је та што би помоћу њих било могуће да се електрична енергија чува дуго времена, практично без утрошака. Ипак да би се суперпроводници користили у пракси, потребно је да „функционишу“ на температурама приближним собним (иначе би их утрошак енергије за хлађење учинио непрактичним). Зато већ дуги низ година научници раде на стварању суперпроводника који раде на све вишим температурама. Референце Литература Charlie Wood, Quanta Magazine (2022). "High-Temperature Superconductivity Understood at Last" By the man who explained the Meissner effect. pp. 34–37 gives a technical discussion of the Meissner effect for a superconducting sphere. gives a simple mathematical discussion of the surface currents responsible for the Meissner effect, in the case of a long magnet levitated above a superconducting plane. A good technical reference. Спољашње везе US, EREN: superconductivity superconductors.org Video about Type I Superconductors: R=0/transition temperatures/ B is a state variable/ Meissner effect/ Energy gap(Giaever)/ BCS model Lectures on Superconductivity (series of videos, including interviews with leading experts) YouTube Video Levitating magnet DoITPoMS Teaching and Learning Package – "Superconductivity" IEC standard 60050-815:2000, International Electrotechnical Vocabulary (IEV) – Part 815: Superconductivity


Повереник подсећа да је Министарство одбране у априлу ове године упозорено на неправилности у обради података, те да је затражио да се доставе и одговори на постављена питања и сва релевантна документација, што Министарство није учинило. (Танјуг)


2011 децембар 03 « Глас са Цера Руска медицинска помоћ Свима је позната велика љубав српског и руског народа, која је до сада потврђена небројано пута. Тешки ратови за ослобођење српских земаља као и они одбрамбени условили су да Србија под налетом јачег непријатеља од савезника мора затражити помоћ. Руска царевина се на овој позив увек и са радошћу одазивала. Сећање на један овакав догађај је одржан у септембру ове године у организацији Српског лекарског друштва. На овај дан 1914. године у Србију су стигле прве две мисије руских лекара и милосрдних сестара које су почеле рад на спасавању изнурених српских бораца. На свечаности је откривена спомен плоча руском медицинском особљу које је боравило у Србији од 1912 до 1917. године на згради Српског лекарског друштва у Београду. Спомен плочу су отворили амбасадор Руске федерације у Србији Александар Конузин и председник Српског лекарског друштва академик Радоје Чолаковић. Овај догађај је идеална прилика да се сетимо историје руске медицинске помоћи српском народу. Први руски лекари и медицинско особље у Србију стижу током Првог српског устанка. Током тог периода руско медицинско особље помогало је руској и нашој војсци. Иако по одредбама мира који је Русија потписала после Кримског рата није имала права да меша у послове на Балкану она 1876. године током српско-турског рата шаље преко сто хиљада војних добровољаца (међу којима је и чувени Вронски из Толстојевог романа „Ана Карањина“). Мање је позната чињеница да са добровољцима стиже 123 лекара са преко двеста педесет људи који служе као помоћно особље. Током Другог српско-турског рата иако је и сама у рату, Русија шаље огромну финансијску помоћ заједно са санитетским материјалом. Руска помоћ није изостала ни током Првог балканског рата када су упућени конвоји руског медицинског особља и санитетског материја. О овој помоћи је задивљено писала представница Црвеног крста Клара Штрурценгер. За време Балканских ратова у Србији борави преко осам санитетских мисија. Прву помоћ коју су Срби добили у Првом светком рату је била од стране Руса. Током рата у Србији је боравило пет мисија углавном састављених од врхунских хирурга, који су у рату били најпотребнији. Чак и после Октобарске револуције доста лекара остаје у Србији. Сећајући се ових великих људи, медицинских радника, који су ризикујући свој живот дошли да помогну своју српску браћу ми им одајемо почаст и исказујемо велику захвалност. 3. децембра 2011. Posted by admin | Број 24, Историја\t| Поставите коментар У једном од најпознатијих руских класика „Капетанова кћи“ Пушкин доноси невероватну причу о животу једног војника, његовим борбама и поразима, као и о богатој историји царске Русије. „Охридски пролог“ владике Николаја је једно од најчитанијих дела православне литературе. У овој књизи је за сваки дан дато житије светитеља који се празнује, песма, созерцавање и беседа. Ремек дело српског Нобеловца Иве Андрића „Прокета авлија“ говори о тескобности овога света, психолошки обрађује стање људске свести и прича о тешкој историји Босне под управом Османлијских освајача. Недавно је изашла из штампе књига „Шта је песник хтео да каже“ песника и певача групе „Рибља чорбе“. На изузетно занимљив начин дата је историја једног доба, културе и песама које сви ми волимо. Домаћи филм „Како су ме украли Немци“ доноси трагичну причу о одрастању једног детета у току Другог светског рата и злу које је донео комунизам у нашу земљу. 12. децембра у Сава центру ће у склопу европске турнеје наступити један од најпознатијих ансамбала света: руски војни хор, балет и војни оркестар из Санкт Петербурга У новом броју магазина „Русија данас“ можете читати о идеологији руске политике, Михаилу Булгакову, руској кухињи и интервју са песником Милославом Тешићем 3. децембра 2011. Posted by admin | Број 24, Култура\t| Поставите коментар Филмска критика – Наранџе и сунчев сјај РЕЖИСЕР: ЏИМ ЛОУЧ ГЛАВНЕ УЛОГЕ: ЕМИЛИ ВОТСОН, ДЕЈВИД ВЕНАМ, ХЈУГО ВИВИНГ У мору филмског треша и пропаганде западних сила (нпр. филмова Силвестера Сталонеа који побије све лоше момке – углавном Русе и на крају развије америчку заставу) појавило се једно врхунско дело веома храбро и у потпуности политички некоректно. Основ истините филмске приче је депортација скоро пола милиона отете британске деце у Аустралију у претходним деценијама. Овај злочин је извршила британска влада уз подршку социјалних служби са циљем да се деца одвоје од „неподобних“ родитеља и да се Аустралија насели. Колико су владини службеници били безобзирни говори и чињеница да су родитељима говорили да су њихова деца умрла на порођају, а децида су их родитељи оставили у сиротишту. После боравка у лошим условима британских сиротишта деца су бродовима пребацивана у Аустралију. Најчешће су бавила у зградама усред пустиње одакле не би могла да побегну. Следила су физичка и психичка малтеретирања, злостављања и честа силовања у којима су предњачили свештеници који су требали да воде бригу о деци. После боравка у овим институцијама деца су пуштена на слободу, али је ретко ко од њих успео да се у потпуности развије због утицаја тешких траума од злостављања и недостатка родитељске љубави у детињству. Филм је снимљен у играно-документаром жанру, успешно објединивши потрагу главне јунакиње социјалне раднице (феноменална Емили Вотсон) за пореклом деце-сада већ одраслих, са исповестима жртава (најбоље су изнели улоге Дејвид Вотсон и Хјуго Вивинг). Пролазећи кроз тешке препреке администрације уз сталне претње мучитеља жртава социјална радница прави својеврсни мозаик страдања хиљаде и хиљаде деце. Неспремна да се носи са овим теретом главна јунакиња пада али уз подршку породице и жртава наставља даље. Посебно су потресна сведочења жртава која до танчина описују начине на који су били злостављани, а веома мучне су сцене у којима се говори о садистичким силовањима. За ове тешке злочине нико никада није одговарао. Да би се ово открило морало је да прође неколико деценија. Британска влада се огласила само са циничним извињењем настављајући са праксом својих претходника. Једино су аутори овога филма смогли снаге да испричају трагичну причу о једном од највећих злочина модерне цивилизације. 3. децембра 2011. Posted by admin | Број 24, Поезија\t| Поставите коментар Докле твој поглед допире? Чујеш ли коњицу ноћи: Ближи се коњица ноћи? Шта ли видиш на дну ноћи? Последњи бескрај у оку. 3. децембра 2011. Posted by admin | Број 24, Култура\t| 1 коментар


Такође ни мени није баш најјасније шта су они тражили тамо. Али верујем да је политика била у фазону - спорт нема граница и сл. Тренирала сам џудо релативно дуго и сећам се јако добро мог тренера који верујем да би ме први убио када би само чуо да сам користила вештину ван струњаче или у нападу на некога. Питам се чему њихови тренери могу научити своју балијску гамад, сем да мрзе Србе.. Ово што се десило би неком звучало нечувено, али знајући о каквим креатурама је реч превише би било за очекивати супротно..


Quote: Брате што се тиче кока коле и неумероности у пићу односно константном напијању и опијању,ту нема никакве разлике.Зна се чије је кока кола смеће,а и сам коl 4000 5;стантни алкохолизам колико штети српској омладини. Што се тиче БИГЗ-а,то место није једино,постоји гомила места која су уређена и делују под истом концепцијом као рецимо тај БИГЗ.Ради се о томе да је једноставно превише таквих наркоманских буџака,места и клубва по Београду и Србији,стога се томе тешко може стати на крај. Коме да упутимо апел за таква места,када се врло често та иста рекламирају преко издајничке телевизије и медија као места за културно окупљање и креативни рад омладине у Београду итд...? Значи они та места промовишу,не знам шта је ту чудно,то сви знамо,у сваком смислу нам је држава и народ окупиран,а духовно окупирање народа је одавно позната ствар,једноставно испирање мозгова српској омладини је за капиталисте и њихове поборнике дупла корист.Једна што држи ту омладину у канџама својих порока и субкултура и од тога имају адекватну зараду,а друга је што систему одговара стање учмалости и колективне послушности из које се свакако неће родити опасно стање по систем. Ако кренемо да причамо шта је све болесно у овој држави и међу овим народом,тешко да би стигли до краја,стога ми прво морамо почети од себе и својих пријатеља,а уједно удружени и деловати и објаснити колико можемо пре свега самом народу, на ком путу и у ком стању се ми налазимо.Ако објашњаваш десеторици људи,девет ће сигурно наставити да се дрогира и да буде роб новог светског поретка,али можда од тих 10 као што сам рекао,макар један нешто схвати,ми смо опет на добром путу.Борба за истинске вредности је непрестана,и свакако представља узвишени циљ којим се ми поносимо.


Политика Online - Своји на своме Аутор: Бошко Ломовићпонедељак, 07.09.2015. у 08:15 Компанија у већинском власништву запослених (Фото Б. Ломовић) Горњи Милановац – Три приватизације у горњомилановачкој општини се, и дан-данас, истичу као примери успелости, иако се модели унеколико разликују. Металску индустрију „Металац” преузели су запослени и бивши радници (пензионери); фабрику боја и лакова „Звезда”, такође, а касније већину акција је купио словеначки „Хелиос”; већински власник Рудника олова и цинка на Руднику постао је, пре десет година, београдски „Контанго”. Све три фирме су данас, са становишта интереса послодаваца и радника, узорне. „Металац”, друштвено предузеће је прво „прешло из социјализма у капитализам”. Догодило се то 1990. године, а по закону популарно названом по тадашњем премијеру Анти Марковићу. – Закон је омогућавао да запослени имају право прече куповине, и могло се на тај начин приватизовати 58 одсто капитала. Радници „Металца” и његови пензионери добили су акције које су отплатили у наредних десет година. Седам година по Марковићевом закону, новим прописом дозвољено је да се и преосталих 42 одсто акција подели, део бесплатно, а део на отплату, па је читава друштвена фирма прешла у посед њених радника. А 4. априла 2002. године, „Металчеве” акције су се први пут појавиле на берзи. И док су једни продавали, други су куповали, па данас можемо да констатујемо да је већински пакет акција у рукама запослених у нашој компанији – у најкраћем нам је предочио пут приватизације Петрашин Јаковљевић, генерални директор компаније. Александар Сретеновић, одскора пензионер, био је последњи председник Радничког савета у „Металцу” и први и дугогодишњи председник Самосталног синдиката после приватизације. Он истиче да су оба репрезентативна синдиката (уз самостални, још и независни) подржали акцију приватизације, и нису се покајали, напротив: – Кад су акције компаније стигле на берзу, свако је о својим одлучивао. Једни су их уновчили да би школовали децу или унапредили домаћинство и свој животни стандард, други су задржали своје као поуздан капитал „злу не требало”, трећи су куповином увећавали свој удео власништва у фирми. Било како било, милановачки металци су брзо „ухватили” прву шансу, спречивши да оно што су деценијама стицали њихови очеви и они сами оде у неке треће руке за мале паре. Остали су своји на своме, а могло се десити, као у толико других случајева, да им газда дође однекуда из белог света, а они постану надничари у, до јуче, њиховој фабрици. Како се оваква приватизација одразила на даљи живот и пословање компаније? Технолошких вишкова који незаобилазно прате приватизацију, у „Металцу” није било. Приватизација је затекла око 1.200 запослених, данас их је 1.800. Директор Јаковљевић истиче да, уместо да исплаћују отпуштенима отпремнине, дизали су производњу, отварали нове погоне, ширили лепезу производног асортимана. Тако су евентуални вишкови упошљавани, а примани су и нови радници. „Металац” има партнере широм света и највећи је милановачки извозник. – У нашој компанији најбољи радници су на цени. Тако најбољима, осим уплате доприноса за пензију уз редовну плату, фирма уплаћује и додатни пензиони допринос. Захваљујући томе, ја данас имам пензију већу од 50.000 динара, јер ми је, сваког месеца, уплаћивано додатних још четири хиљаде – истиче Александар Сретеновић. Млади стручњаци су велика инвестиција компаније: стипендирају се средњошколци и студенти, са стеченим дипломама углавном добијају посао у „Металчевим” погонима и службама. Компанија увелико ради и један „државни” посао – води борбу против „беле куге”. Стотина хиљада евра је, последњих година, уручено као награда радницима који су постали родитељи првог, другог, трећег, четвртог детета. „Металац” као друштвено одговорна фирма а за то је освајао висока признања, је покровитељ седам спортских клубова у граду, од шаха и каратеа до фудбала. f738b ћедомир * Треба похвалити ова три примера успешних приватизација у Горњем Милановцу. Али, није за похвалу да госп.Ломовић нема мало новинарске храбрости да нешто напише и о дупло већем броју примера неуспешних и/или катастрофалних приватизација у овом граду, након којих је вероватно десетак хиљада радника (скоро половина житеља Г.М.) остало без посла. "Металац" је требао бити правило приватизације, а не изузетак. Предузећа су углавном створили радни људи који су у њима радили и њима су и требала припасти ако је већ морала да се проведе приватизација. 6cee9


text: 27. септембар (27.9.) је 270. дан у години по грегоријанском календару (271. у преступној години). До краја године има још 95 дана. Догађаји 1540 — Папа Павле III одобрио је булом -{„Regimini militantis eccleciae“}- оснивање језуитског католичког реда који је, као Друштво исусоваца, 1534. у Паризу основао Игнасио де Лојола. 1905 — Физички журнал Анали физике је објавио четврти научни рад Алберта Ајнштајна Да ли инерција тела зависи од његовог енергетског садржаја?, у ком је први пут представљена једначина . 1922 — Грчки краљ Константин I абдицирао је због војног пораза у рату са Турском, две године пошто се вратио на престо. 1937 — Основана Осма београдска гимназија 1939 — Након тродневног даноноћног бомбардовања, Немци су у Другом светском рату савладали 19-дневни отпор Варшављана и заузели град. 1940 — Представници нацистичке Немачке, фашистичке Италије и Јапанског царства су у Берлину потписали Тројни пакт, званично образујући војни савез познат као силе Осовине. 1947 — У Варшави је основан Информациони биро комунистичких и радничких партија (Информбиро). Саветодавно и координационо тело девет европских комунистичких и радничких партија основано је на иницијативу Совјетског Савеза, а седиште му је до пролећа 1948. било у Београду, потом у Букурешту. 1962 — У Јемену је у војном удару пуковник Абдула ал Салал оборио монархију и прогласио Јеменску Арапску Републику. Са престола је збачен последњи јеменски имам Мохамед Бадр, недељу дана пошто је наследио умрлог оца имама Ахмада. 1964 — Воренова комисија је после десетомесечне истраге саопштила да је Ли Харви Освалд био једини атентатор на председника САД Џона Кенедија, 22. новембра 1963. у Даласу. Каснија истраживања су показала да Освалд, који је убијен два дана после атентата, сигурно није био једини атентатор, а можда није ни учествовао у атентату. 1968 — Португалски диктатор Антонио де Оливеира Салазар, који је 1932. завео ауторитарни режим у Португалу, повукао се са места премијера након можданог удара. 1970 — На иницијативу председника Египта Гамала Абдела Насера, краљ Јордана Хусеин и вођа Палестинског ослободилачког покрета Јасер Арафат потписали су у Каиру споразум о окончању грађанског рата у Јордану. 1990 — Иран и Уједињено Краљевство су обновили дипломатске односе, које је Техеран прекинуо у марту 1989. због књиге „Сатански стихови“ британског писца индијског порекла Салмана Рушдија, али су они подигнути на амбасадорски ниво тек 1998, кад су иранске власти одустале од „фатве“, смртне казне којом је запрећено Рушдију. 1996 — Талибанске снаге су заузеле Кабул и успоставиле Исламски емират Авганистан. 1997 — Почиње шаховски турнир у Тилбургу, Холандија. 1998 — Обећавши да ће решити проблем масовне незапослености, лидер немачких социјалдемократа Герхард Шредер победио је Хелмута Кола на изборима и постао нови канцелар Немачке. 2000 — Више десетина хиљада људи у центру Београда и око пола милиона широм Србије бурно су поздравили проглашење изборне победе Демократске опозиције Србије (ДОС) на изборима 24. септембра, као и одлуку лидера опозиције да не прихвати други круг председничких избора који су најавили следбеници Слободана Милошевића. У експлозији гаса у руднику угља у јужној кинеској провинцији Гуиџу погинуло је 118 рудара. 2001 — Нападач у полицијској униформи упао је на седницу локалне скупштине швајцарског кантона Зуг, убио 13 и ранио 15 људи. Атентатор је потом извршио самоубиство. 2015 — Појавила се Витлејемска звезда после више од 2000 година. Рођења 1271 — Вацлав II Пшемисл, краљ Чешке и Пољске. (прем. 1305) 1601 — Луј XIII, француски краљ. (прем. 1643) 1601 — Жак Бенињ Босије, француски класицистички књижевник и католички свештеник. (прем. 1704) 1871 — Грација Деледа, италијанска књижевница, добитница Нобелове награде за књижевност. (прем. 1936) 1901 — Иван Милутиновић, црногорски и југословенски комунист и револуционар. (прем. 1944) 1902 — Милан Дединац, српски писац и позоришни критичар. (прем. 1966) 1904 — Едвард Коцбек, словеначки књижевник, учесник Народноослободилачке борбе. (прем. 1981) 1919 — Џејмс Вилкинсон, енглески научник који се бавио нумеричком анализом (прем. 1986) 1921 — Богдан Бабић, српски диригент и руководилац хора АКУД „Бранко Крсмановић“. (прем. 1980) 1924 — Бад Пауел, амерички џез пијаниста. (прем. 1966) 1925 — Роберт Едвардс, британски научник, Нобеловац, пионир у лечењу неплодности применом методе вештачке оплодње. (прем. 2013) 1947 — Мит Лоуф, амерички музичар и глумац. (прем. 2022) 1947 — Дик Адвокат, холандски фудбалер и фудбалски тренер. 1948 — Азра Ченгић, босанскохерцеговачка глумица. 1950 — Кари-Хиројуки Тагава, јапанско-америчко-руски глумац и продуцент. 1965 — Стив Кер, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. 1967 — Исидора Жебељан, српска композиторка. (прем. 2020) 1972 — Ласа де Села, америчко-мексичка музичарка. (прем. 2010) 1972 — Гвинет Палтроу, америчка глумица. 1974 — Паола Тојос, мексичка глумица. 1975 — Драган Шарац, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1976 — Франческо Тоти, италијански фудбалер. 1977 — Јово Станојевић, српски кошаркаш. 1978 — Бред Арнолд, амерички музичар, члан групе -{3 Doors Down}-. 1978 — Ана Николић, српска певачица. 1982 — Лил Вејн, амерички хип хоп музичар. 1984 — Ваутер Вејлант, белгијски бициклиста. (прем. 2011) 1984 — Аврил Лавињ, канадска музичарка и глумица. 1990 — Мирка Васиљевић, српска глумица и модел. 1991 — Симона Халеп, румунска тенисерка. 1993 — Моника Пуиг, порториканска тенисерка. 2002 — Џена Ортега, америчка глумица и супруга Андреје Пантића. Смрти 1891 — Иван Гончаров, руски писац. 1917 — Едгар Дега, француски сликар, графичар и вајар. 2001 — Драгиша Ивановић инжењер, професор, ректор Београдског универзитета, учесник Априлског рата и Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник, народни херој Југославије. 2003 — Доналд О’Конор, амерички плесач, певач и глумац. (рођ. 1925). 2007 — Ненад Богдановић, градоначелник Београда. 2009 — Вилијам Сефајр, амерички аутор, новинар и колумниста Њујорк Тајмса и добитник Пулицерове награде. (рођ. 1929). 2018 — Милорад Марковић, југословенски и српски директор фотографије (рођ. 1922). Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан туризма 1825 — Првом у свету јавном железничком пругом, Дарлингтон-Стоктон, у североисточној Енглеској, кренуо је воз с првом парном локомотивом, којом је управљао њен конструктор Џорџ Стивенсон.


text: 27. јун (27.6.) је 178. дан године по грегоријанском календару (179. у преступној години). До краја године има још 187 дана. Догађаји 1693 — Џон Дантон у Лондону објавио први женски часопис, Лејдис Меркури. 1743 — У рату за аустријско наслеђе британски краљ Џорџ II поразио Французе код Детингена, као последњи владар Велике Британије који је предводио трупе у бици. 1801 — Британске и турске трупе поразиле Французе и заузеле Каиро. 1844 — Џозеф Смит, амерички верски реформатор и оснивач Мормонске цркве, линчован у затвору у држави Илиноис. 1905 — Побуњени руски морнари преузели крстарицу Потемкин у Црном мору. Први масован излив незадовољства у руској царској армији током револуције, од 1905. до 1907. Редитељ Сергеј Ајзенштајн касније по том догађају снимио филм „Оклопњача Потемкин“. 1908 — У Црној Гори завршено суђење завереницима против књаза Николе I Петровића, Бомбашка афера. Од 52 оптужена, четири осуђена на смрт, а остали на казне од три до 20 година затвора. 1932 — У Сијаму после државног удара проглашен Устав и успостављена уставна монархија. 1943 — Амерички авиони у Другом светском рату бомбардовали грчку престоницу Атину, под немачком окупацијом. 1944 — Савезничке снаге у Другом светском рату заузеле француски град Шербур, важну луку на Ламаншу. 1946 — Министри спољних послова СССР, САД, Уједињеног Краљевства и Француске одлучили да Грчкој припадну Додеканеска острва, укључујући Родос, под италијанском управом до капитулације Италије 1943, потом под немачком окупацијом до 1945. Одлука потврђена мировним уговором у Паризу 10. фебруара 1947. 1950 — У ФНРЈ донет Закон о радничком управљању привредом, који се сматра почетком самоуправног модела, по којем се југословенски социјализам разликовао од совјетског модела. 1954 — У Обнинску, близу Москве, отворена прва нуклеарна електрана у свету. 1976 — Палестински терористи у Грчкој отели авион Ер Франса с 246 путника и 12 чланова посаде и потом одлетели у Уганду (Ентебе). Таоци ослобођени акцијом израелских командоса 4. јула. Генерал Антонио Рамаљо Јанеш изабран за председника Португалије на првим председничким изборима после полувековне фашистичке диктатуре Антонија де Оливеире Салазара. 1986 — Међународни суд у Хагу пресудио да су САД прекршиле међународно право помажући побуњенике у Никарагви. 1987 — У Београду се родио Милош Трајковић, прва беба зачета вантелесном оплодњом у Србији. 1990 — У Книну основана Заједница општина Сјеверне Далмације и Лике Грађански рат у Никарагви окончан церемонијалном предајом оружја контрареволуционарног контрашког покрета председници Виолети Бариос де Чаморо. 1991 — Два дана пошто је Словенија прогласила независност, Југословенска народна армија запосела граничне прелазе према Италији, Мађарској и Аустрији. Потом дошло до шестодневног рата с јединицама словеначке територијалне одбране. Према подацима Црвеног крста Југославије, погинуло 49 људи, међу њима највише регрута ЈНА. 1993 — САД с 23 крстареће ракете томахавк бомбардовале седиште ирачке обавештајне службе у Багдаду. 1997 — Председник Таџикистана Имомали Рахмонов и вођа исламиста Саид Абдуло Нури потписали мировни уговор о окончању четворогодишњег грађанског рата у тој бившој совјетској републици. На конференцији у Бриселу представници 95 земаља сагласили се о забрани употреба нагазних мина. 1999 — У циљу окончања седмогодишњег насиља, током којег је убијено око 100.000 људи, влада Алжира, на иницијативу председника Абделазиза Бутефлика, одобрила нацрт закона о амнестији муслиманских екстремиста. 2000 — На састанку у главном граду Пољске представници 106 земаља усвојили Варшавску декларацију о перспективама развоја демократског поретка у свету. Конференција одржана на иницијативу Пољске и САД, а позив није упућен Кини, Бурми, Ираку, Југославији и неким другим земљама, у којима се, према оцени организатора, не поштују људска права. Југославија приступила Варшавској декларацији 2001, по паду режима Слободана Милошевића. Уједињене нације објавиле да је сида усмртила 19 милиона људи у свету и процениле да ће од исте болести умрети половина тинејџера најсиромашнијих афричких земаља. 2001 — Више од милион људи окупило се да чује говор папе Јована Павла II на крају његове петодневне посете Украјини. 2004 — За председника Србије у другом кругу изабран лидер Демократске странке Борис Тадић. Рођења 1462 — Луј XII, краљ Француске (1498—1515). (прем. 1515) 1550 — Шарл IX Валоа, краљ Француске (1560—1574). (прем. 1574) 1869 — Ема Голдман, литванска анархисткиња и социјална филозофкиња. (прем. 1940) 1876 — Иван Сарић, буњевачки пионир ваздухопловства и свестрани спортиста (атлетичар, рвач, бициклиста). (прем. 1966) 1880 — Хелен Келер, америчка списатељица, политичка активисткиња и педагошкиња. (прем. 1968) 1928 — Ђорђе Лебовић, српски писац, драматург и сценариста. (прем. 2004) 1931 — Мартинус Велтман, холандски теоријски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1999). (прем. 2021) 1941 — Кшиштоф Кјешловски, пољски редитељ и сценариста. (прем. 1996) 1942 — Видосав Стевановић, српски књижевник, сценариста, драматург и публициста. 1946 — Мирољуб Лешо, српски глумац. (прем. 2019) 1953 — Тања Бошковић, српска глумица. 1955 — Изабел Ађани, француска глумица. 1955 — Младен Андрејевић, српски глумац. 1959 — Предраг Богосављев, српски кошаркаш. 1960 — Аксел Руди Пел, немачки музичар (хеви метал гитариста). 1960 — Крејг Хоџиз, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. 1966 — Џеј-Џеј Ејбрамс, амерички продуцент, сценариста и редитељ. 1967 — Предраг Перуничић, српски рукометаш. 1969 — Гала Виденовић, српска глумица. 1971 — Сержињо, бразилски фудбалер. 1975 — Тоби Магвајер, амерички глумац и продуцент. 1976 — Вагнер Моура, бразилски глумац, редитељ, сценариста, продуцент и музичар. 1977 — Раул Гонзалез, шпански фудбалер. 1983 — Никола Ракочевић, српски глумац. 1984 — Клои Кардашијан, амерички модел. 1984 — Хосе Холевас, грчки фудбалер. 1985 — Светлана Кузњецова, руска тенисерка. 1985 — Нико Розберг, немачки аутомобилиста, возач Формуле 1. 1986 — Сем Клафлин, енглески глумац. 1987 — Ед Вествик, енглески глумац и музичар. 1989 — Метју Луис, енглески глумац. 1996 — Лорен Хауреги, америчка музичарка, најпознатија као чланица групе -{Fifth Harmony}-. Смрти 1458 — Алфонсо V, краљ Арагоније, Сицилије, Сардиније, Корзике, Валенције и Мајорке и од 1442. и краљ Напуља. (рођ. 1396) 1829 — Џејмс Смитсон, енглески хемичар. (рођ. отприлике 1765) 1844 — Џозеф Смит, оснивач покрета Светаца последњих дана. (рођ. 1805) 1910 — Петар Убавкић, српски вајар и сликар, родоначелник српског вајарства. (рођ. 1852) 1987 — Ратко Дугоњић, правник, учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СФРЈ и СР БиХ, јунак социјалистичког рада и народни херој. (рођ. 1916) 1989 — Алфред Џ. Ајер, енглески филозоф. (рођ. 1910) 1992 — Михаил Таљ, совјетско-латвијски шаховски велемајстор. (рођ. 1936) 1999 — Јоргос Пападопулос, лидер грчке војне хунте. (рођ. 1919) 2001 — Џек Лемон, амерички глумац. (рођ. 1925) 2017 — Душан Батаковић, српски историчар и дипломата. (рођ. 1957) 2017 — Питер Л. Бергер, амерички социолог. (рођ. 1929) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог пророка Јелисеја Светог Методија - патријарха цариградског Светог Јована - митрополита евхаитског Преподобног Нифонта Међународни дан поноса Референце


text: Колико драгоцених, корисних и лековитих биљака расте у граду, презрено и занемарено: цикорија, водопија, коњогриз, гологуза, водоплав, женетрга... То нису многе, већ само једна од њих, коју срећемо свуда где моторне косе не залазе редовно. Она цвета преко целог лета – на скоро голим стабљикама које се уздижу над околним биљем насађени су ретки небескоплави цветови који се затварају увече и пред кишу. Издалека можда неугледна, изблиза сагледана водопија је права хармонија у плавом. Само Природа може да у обичном и скромном оваплоти склад и узвишеност, и да га скрије очигледношћу. Мада у време цветања, нарочито због боје, то изгледа чудно, цикорија је веома блиска рођака маслачка те поседује иста лековита и хранљива својства. Лепо је то што се у природи обично не срећу заједно – цикорија воли сувља и сиромашнија, чак песковита земљишта где маслачку не иде баш најбоље. Тако, ма где да пођете, ако вам затреба, наћи ћете једно од њих двоје. Још су стари Римљани који су се ширили Европом, оставили писана сведочанства да је цикорија била присутна у кухињама и апотекама свих народа с којима су долазили у додир. И стари Египћани су је јели, чак и узгајали. Укус листова је благо горак, али та горчина лечи јетру и жуч, јача цео пробавни тракт и убија цревне паразите. Зелен водопије служи као горки тоник за изазивање апетита, јачање метаболизма, избацивање воде. Велики Авицена њоме је лечио упале очију и болне реуматичне зглобове. Млада дивља цикорија и данас је цењено поврће у појединим областима Италије, у Каталонији, Грчкој и Турској. Размаженији становници средње и западне Европе решили су да је култивишу и произведу нешто што више погодује њиховим размекшалим непцима. Тако су настале познате салате ендивија и радич са безбројним варијететима. Дугачки, вретенасти корен цикорије вади се у јесен или рано пролеће, пере и реже. Mало се просуши, а затим пече на сувом тигању или у рерни све док не постане тамно смеђ, крт и ароматичан. Потом се самеље или ситно истуца у авану, просеје и користи као замена за кафу. Овако спремљена „цигура“ некад се додавала правој кафи. Многи су тврдили да је кафа која садржи велики удео цигуре укуснија и сварљивија. У неким деловима Европе потражња за цикоријом је повремено далеко надмашивала понуду, те су је несавесни трговци често мешали са састојцима нижег квалитета, чак и фином пиљевином.


"Носим добре вести. Малопре смо постигли договор са премијером о решењу имена Бивше Југословенске Републике Македоније", рекао је Ципрас председнику Прокопису Павлопулосу током разговора пред телевизијским камерама.


Александар Лаца: Атентати у Паризу – „ово је због Сирије“ – Стање ствари Почетак › Посрбљено › Александар Лаца: Атентати у Паризу – „ово је због Сирије“ Против тероризма не треба да се боримо слоганима и карикатурама, већ уништавајућим ратом против терориста, од Париза до Грознија, преко Дамаска. Кратка веза до ове странице: http://wp.me/p3RqN8-6oE ‹ Зека Поповић: Сећаш ли се НАТО бомбардовања Србије, „пријатељу“ европски? Александар Лазић: Високи Дечани против ниског Бондстила › Ознаке:Александар Лаца, Париз, Светлана Максовић, Француска, тероризам 15. новембра 2015. • 12:19 У Србији се искрено жале све недужне жртве у Паризу. Србија се мора с тугом сећати и чињенице да та „Наша тајна служба, једна од најбољих на свету“ (француска тајна служба) није успела ни да открије ни да спречи атентат (1935) на краља Александра Ујединитеља који је дао живот (изложен у Марсељу терористима) за живот Југославије која је 90-их година 20. века поново постала пуна гробова Срба и пуна места за протеривање Срба слично као у Другом светском рату. 17. новембра 2015. • 08:07 Vrlo dobar clanak. Evo jos par cinjenica : Kao i atentatori na “Charlie Hebdo” (u januaru ove godine), i ovi atentatori su francuski gradjani, rodjeni u pariskoj oblasti. Neki od njih su ziveli u predgradju Brisela. Svi su proveli izvesno vreme u Siriji, gde su “upoznali oruzje” Izgleda da se samo jedan vratio iz Sirije sa izbeglickim talasom (prosao kroz Srbiju). Ostali su verovatno putovali avionima, preko Turske Svi su bili poznati kao “potencijalni problemi” i registrovani od policije. Njihov akt nema veze sa religijom. Sva tri napadaca na parisko pozoriste Bataclan su celo vreme uzvikivali “Za Irak ! za Siriju ! Vi ste glasali za Holanda !” Njihov cilj je bila OSVETA za francuski angazman u arapskim zemljama. Moze biti da je pozoriste Bataclan izabrano jer je povremeno organizovalo pro-izraelske skupove. Cudnovato je da francuska Sluzba – tako efikasna i brza u tudjim drzavama – nije to bila u svojoj.


text: Уколико сте сањали да сплаварите брзацима неукроћених планинских река, да се падобраном или параглајдингом спуштате на цветну ливаду, да осетите чари летења балоном или једрилицом, снови ће Вам се остварити у Србији. Пећине и јаме Србије, својим бројем и разноврсношћу, прави су рај истраживаче и авантуристе. Ако просто желите да доживите нешто ново, подземни објекти пружају вам могућност забаве, учења и узбуђења какве је немогуће доживети игде другде.


Кина (са Хонг-Конгом и Макаом) ВИЗНИ РЕЖИМ - КИНА (МАТИЦА) Обични пасоши: Виза није потребна за боравак до 30 дана од датума уласка Напомена: За носиоца путног листа у транзиту виза није неопходна уколико не напушта међународну зону транзитног аеродрома и уколико на територији Кине не борави дуже од 24 часа. У свим другим случајевима је неопходна ВИЗНИ РЕЖИМ - САР ХОНГ КОНГ За носиоце важећих пасоша виза није потребна за боравак до 14 дана. ВИЗНИ РЕЖИМ - САР МАКАО За носиоце важећих пасоша виза није потребна за боравак до 90 дана у периоду од 180 дана. Визне олакшице: 1. Виза која може да се добије на аеродрому: – странац који треба да уђе у Кину хитно због хуманитарних разлога, или на позив за обављање хитних трговинских и економских послова, или хитних поправки пројеката или других хитних потреба и има писмену сагласност надлежне управе да захтев преда и добије визу на аеродрому, може на аеродрому који је добио одобрење од Државног Савета за обављање послова издавања виза да преда захтев Управи за виз која је овлашћена од Министарства јавне безбедности – Туристичка агенција која по одредбама закона организује улазни туризам, може да преда захтеве Управи за визе на аеродрому за групну туристичку визу. Странац који преда захтев Управи за визе на аеродрому треба да приложи и свој пасош или другу међународну путну исправу, и документа о разлогу подношења захтева за издавање визе на аеродрому, да поштује процедуре у складу са захтевима Управе за визе на аеродрому, и уђе у Кину преко аеродрома на којем је предао захтев за визу. 2. Улазак без визе: – Према одредбама члана 22 Закона о контроли улаза и излаза НР Кине: странац који испуњава један од следећих услова, може да уђе у Кину без визе: 1. кад на основу потисаног споразума о међусобном укидању визе између владе Кине и владе друге зеље, тој особи није потребна виза, али је потребна-обавезна дозвола боравка у Кини због рада, студирања, окупљања породице, дугорочна посета породици, насељавања у Кини и других ралога, или ради ангажовања као стални новинар у Кини, односно кад тој особи треба следећа виза Z, X1, Q1, S1, D, J1, обавезно је добијање релевантне визе пре уласка у Кину; 2. има важећу дозволу боравка у Кини; 3. поседује путничку карту карту за међународно путовање авионом, бродом или возом, односно из Кине транзитира у трећу земљу или регион, а остаје у Кини мање од 24 сата и не излази са аеродрома (односно не излази из транзитне зоне) 3. Друге безвизне ситуације: Носиоци обичног пасоша државе која је успоставила дипломатски однос са Кином, а који долази у Хонгконг, Макао, и члан је туристичке групе у организацији туристичке агенције која је регистрована у Хонгконгу или Макаоу за туристичко путовање по делти Guangdong Бисерне реке (тј. Guangzhou, Shenzhen, Zhuhai, Fuoshan, Dongguan, Zhongshan, Jiangmen, Zhaoqing, административни дистрикти града Hui Zhou) и борави нање од 6 дана, могу да буду изузети од визе. Наведени аранжмани су важећи и за грађане Србије. У изузетним ситуацијама визу за улазак у НР Кину, матицу земље, могуће је добити и на одређеним граничним прелазима (Пекинг, Шангај, Тиенђин, Далиен, Фуџоу, Сиамен, Сиан, Гуеилин, Хангџоу, Кунминг, Гуангџоу /Баијун аеродром/, Шенџен /Луоху,Шекоу/ и Џухаи /Гонгбеи/) при доласку, али овакве ситуације максимално треба избегавати. Кина - матица За улазак и боравак у Кини није потребна виза за боравак до 30 дана за држављане Р. Србије. Хонг-Конг и Макао имају засебан визни режим, а прелазак из НР Кине - матице у Хонг Конг и Макао има третман преласка границе. Сходно одредбама Закона о контроли изласка и уласка у НР Кину, од јануара 2018. године један број кинеских пограничних органа је започео са поступком узимања отисака прстију на граничним прелазима свим странцима узраста од 14 до 70 година. У наредних неколико месеци се очекује да ће иста пракса бити успостављена и на осталим граничним прелазима Законом о улазно-излазној администрацији из јуна 2013. године уведена је обавеза пријављивања боравка странца одмах по уласку у Кину. Уколико странац борави у хотелу, менаџмент хотела је обавезан да изврши пријаву боравка странца локалној полицијској управи. Уколико странац борави у приватном смештају власник или корисник стана дужан је да госта пријави локалној полицијској управи по месту пребивалишта, односно боравишта. Сваку промену података датих у поступку издавања визе (адреса становања, место запослења, број пасоша и др.) потребно је пријавити Одељењу за улазно-излазну администрацију при полицијској управи по месту боравка у року од 10 дана. У НР Кину је могуће унети пса или мачку, али не и друге врсте кућних љубимаца. Потврде о здравственом стању и вакцинацији би требало имати у преводу на кинески или бар енглески језик. Обавезан карантин траје 30 дана. НАПОМЕНА: Носиоци путних исправа Републике Србије ослобађају се обавезе поседовања визе у случајевима директног транзита преко четири кинеска аеродрома са важећом путном исправом и авионском картом за наставак путовања у другу земљу или регион са потврђеним датумом одласка, и ако се не задржавају дуже од 72 сата (међународни аеродроми у градовима: Пекинг, Гуангџоу, Ченгду и Чунгћинг). Странци који уђу на територију НР Кине преко међународних аеродрома Пудонг и Хонгћиао у Шангају, железничке станице Шангај, међународне луке Вусонгкоу у Шангају и међународних аеродрома Лукоу у Нанђингу и Сиаошан у Хангџоу, могу на овим административним подручјима боравити 144 сата уколико поседују важећи пасош и карту за наставак путовања. Носиоци важећих пасоша Републике Србије могу улазити на територију Хонг-Конга без виза и боравити до 14 дана. Носиоци важећих пасоша Републике Србије могу улазити на територију САР Макаа НР Кине без виза и боравити до 90 дана у периоду од 180 дана. Амбасада НР Кине у Београду је од 10. априла 2019. године започела са применом електронског попуњавања (on line, онлајн) формулара за визу и заказивања термина за визне апликације. Период преласка на нови систем трајаће од 10. априла до 09.маја 2019. године, а током тог периода подносиоци захтева за визу моћи ће да користе ручно попуњену стару верзију апликационог формулара и да аплицирају без онлајн резервације термина. Од 10. маја 2019. г. старе верзије и ручно попуњени формулари који су тренутно у употреби неће бити прихваћени, нити ће се пружати услуге хитне обраде документације. Носиоци свих врста пасоша попуњавају онлајн формулар за кинеску визу путем портала https://cova.cs.mfa.gov.cn, а након уноса података и провере исправности података, потребно је одштампати потписани апликациони и потврду и потписати се. Прилико онлајн попуњавања новог формулара, свакако је потребно направити и онлајн резервацију термина за предају документације. Носиоци обичних пасоша обавезни су да резервишу термин за подношење захтева електронским путем преко portala https://avas.cs.mfa.gov.cn и да у резервисаном термину дођу у Конзуларно одељење Амбасаде НР Кине у Београду и поднесу захтев за визу. Носиоци дипломатских и службених пасоша немају обавезу онлајн резервисања термина за подношење захтева, већ исти могу директно предати Конзуларном одељењу Амбасаде у време предвиђено за рад са странкама. НР Кина има веома добар и квалитетан авио саобраћај са аеродромима у многим градовима: Пекинг, Тјенђин, Шангај, Гуангџоу, Чонгћинг, Харбин, Чангша, Шенџен и многи, многи други. Веће луке су у Шангају, Тиенђину, Далиену, Хонг Конгу итд. Железничка и путна мрежа у НР Кини је развијене и добре. Због великих удаљености, уколико се унутар земље не користи авио превоз, боље је користити железнички превоз. Цене овог превоза су прихватљиве. Због све већих трошкова живота у НР Кини порасли су трошкови и транспорта. Цена градског превоза варира у зависности од града и врсте јавног превоза који се користи. Цена аутобуске карте у Пекингу износи од 2 јуана и више, у зависности од удаљености дестинације, док цена карте за превоз метроом износи од 5 јуана и више и, такође, зависи од удаљености. Стартна позиција такси вожње износи 13 јуана, док превоз таксијем од аеродрома до града износи око 70 јуана. За управљање моторним возилом у Кини неопходно је поседовање кинеске возачке дозволе, возила морају да поседују кинеску саобраћајну дозволу, а осигурање је обавезно. Странци подлежу санкционисању саобраћајних прекршаја у складу са кинеским прописима. Нпр. новчана казна у износу не мањем од 200 и не већем од 2.000 јуана наплаћује се за непрописно паркирање, вожњу моторног возила без возачке дозволе, вожњу за брзину 50% већу од дозвољене, уколико се побегне са места мање саобраћајне незгоде итд. Поред новчаних казни, добијају се и негативни поени, који могу довести до одузимања возачке дозволе и поновног полагања возачког испита. Генерално посматрано, санитарна ситуација у Кини је добра, без подручја на којима би владале епидемије или заразне болести. Здравствена служба је добро организована а избор медицинских установа је шири што је и град већи. Приликом посете Тибету, због ниског притиска и разређеног ваздуха на надморској висини платоа, неопходна је посебна пажња. Могућа је појава потешкоћа са дисањем, вртоглавице, нервозе, убрзаног рада срца, крварења из носа, болова у мишићима и сл. Иначе се препоручује, поред адекватне исхране и лаганих вежби, спорије кретање са мање пртљага , а у случају реакције организма на надморску висину, треба се зауставити и узети кисеоник. У озбиљнијој ситуацији помоћ треба потражити у болницама које се налазе на нижој надморској висини. Лицима која имају срчана обољења, висок крвни притисак или астму не препоручује се путовање на плато. Контакти здравствених установа: - Peking Union Hospital, International Department, No.1 Shuai Fu Yuan, Dong Dan, Beijing, тел: +86 10/6529-5284 - Sino-Japanese Hospital, International Department, Ying Hua Yuan Dong Jie, Chaoyang District, Beijing, tel: +86 10/6428-2297 Курс размене кинеске националне валуте (RMB Yuan-CNY) у априлу 2018: 1 ЕУР = 7,75 јуана, 1 УСД = 6,27 јуана (оријентације ради, 1 динар вреди око 0,066 јуана. Цене авио карата су различите, у зависности од авио превозника, дана путовања и дестинације. Авио карта у једном правцу на релацији Пекинг-Шангај кошта око 1200 јуана, а на релацији Пекинг-Гуангџоу око 1720 јуана. При планирању пута најбоље би било проверити актуелне цене на: http://english.ctrip.com/ или http://www.elong.net/ . Кина је поред обичног возног саобраћаја покривена мрежом брзих пруга и категоризацијом брзих возова у шест различитих категорија. Брзи возови, у зависности од оспособљености пруге, саобраћају на различитим дестинацијама са брзином од 120 до 400 км на сат. Возна карта у једном правцу на релацији Пекинг-Шангај износи око 500 јуана за седиште у другој класи (пут траје око 6 сати), а од Пекинга до Гуангџоуа 860 јуана у једном правцу, такође, за седиште у другој класи (пут траје око 10 сати). За основни лекарски преглед код лекара опште праксе потребно је издвојити 500 јуана. Све додатне анализе, снимања и интервенције се додатно плаћају и цене могу да буду високе. Цене оброка у ресторанима крећу се од 150 до 200 јуана, а цене смештаја у хотелима крећу се од 500 јуана и више. У случају потребе, скромно преноћиште је могуће пронаћи за око 400 јуана. Кина се највећим делом налази у умереној климатској зони под утицајем монсуна. Од септембра/октобра до марта/априла дувају ветрови из правца Сибира и Монголије. Што се иде јужније, њихова снага је мања. Изазивају суву и хладну зиму и доводе до великих температурних разлика (и до 40 степени целзијуса) у односу на југ земље. Лети, монсун дува са океана доносећи топао, влажан ваздух и кише. Величина територије и разноликост рељефа доводе до великих разлика у клими појединих делова земље. Тако, на пример, северни део провинције Heilongjiang (североисток Кине) нема право лето, док провинција Hainan нема зиму. Долина Huaihe има четири годишња доба. Западни део Тибетанске висоравни је прекривен снегом целе године, а јужни део висоравни Yunan-Guizhou има пролећну климу током целе године. Северозападни део унутрашњих региона Кине карактеришу велике осцилације температуре у току дана. Дуж источне обале количина падавина износи око 1500 милиметара, док у унутрашњим, северозападним крајевима, достиже једва 50 милиметара. China Travel Agency (енглески језик), No. 5 Jing Shun Lu, Chaoyang District, Beijing, тел. +86 10/8590-8266 China Youth Travel Agency (енглески језик), No. 5 Dong Zhi Men Nan Da Jie, Beijing, тел +86 10/5815-8830 Важно: За туристичку посету Тибету потребно је прибавити посебну дозволу преко туристичке агенције (нпр. Shenhu Tourist Agency /Beijing/, Tibet Building, 4th Ring Road, Beijing, тел/фаx: +86 10/6498-0373). Телефони за хитне ситуације: (непознавање кинеског језика може да буде проблем) Полиција: 110, Хитна медицинска помоћ: 120 Министарство јавне безбедности НР Кине најавило је да ће у 2017. години, сходно одредбама Закона о контроли изласка и уласка у НР Кину, кинески погранични органи на граничним прелазима започети са поступком узимања отисака прстију за све странце узраста од 14 до 70 година старости. Од ове одредбе изузети су само носиоци дипломатских пасоша, кинеских дипломатских виза, виза из куртоазије (изузимајући службена лица са чијим земљама постоји реципроцитет), лица која уживају привилегије на основу билатералног споразума или принципа узајамности, функционери ранга изнад заменика министра и чланови њихових делегација, лица чији отисци су непотпуни или чије отиске није могуће узети, као и у посебним случајевима по одобрењу Министарства јавне безбедности. СПЕЦИЈАЛНИ АДМИНИСТРАТИВНИ РЕГИОН НР КИНЕ ХОНГ-КОНГ Држављани Р. Србије могу улазити на територију Хонк Конга без виза и боравити до 14 дана. При доласку у Хонг-Конг, на аеродрому и граничним контролним тачкама, аутоматски сензори мере путницима температуру и ако је повишена, од њих ће се захтевати да обаве здравствени преглед. Потврде о вакцинацији обично нису потребне, али је ово најбоље проверити пре пута јер захтеви могу да се промене. Путници који долазе у Хонг Конг, под условом да имају 18 или више година, могу да унесу 1 л алкохолног пића јачине изнад 30 % по волумену, измерено на температури од 20 степени целзијуса и 60 цигарета или 15 цигара или 75 г прерађеног дувана. Унос/увоз животиња, биљака и оружја је условљен претходно прибављеном дозволом надлежних органа. Пси и мачке могу да подлежу карантину у распону од 30 дана до 4 месеца. Више података доступно је на http://www.afcd.gov.hk . Хонг Конг је саобраћајно врло добро повезан са НР Кином-матицом, а хонгконшки међународни аеродром има врло жив авио саобраћај, који га повезује са многим светским градовима. Хонг Конг има врло добар, ефикасам и разноврстан градски превоз (аутобуси, минибусеви, трамваји, фериботи, метро). Цене овог превоза се крећу од 5 до 55 HK$ , зависно од врсте и релације. За вожњу таксијем, старт, у који су укључена и прва 2 км пута, износи 22HK$. Посетиоци који у Хонг Конг долазе из разлога који не укључују регулисање боравака и на период који не прелази 12 месеци, могу да управљају аутомобилом на основу међународне возачке дозволе. Осигурање возила од трећег лица је обавезно. Максимална казна за опасну вожњу (кад не узрокује смрт) у које се нпр. убрајају пребрза вожња, опасно претицање и сл, износи 25.000 HK$ и затвор од 3 године, забрана вожње на период не краћи од 6 месеци при првој осуди и не мање од 18 месеци код друге и сваке следеће, обавеза полажења курса вожње и 10 негативних поена. Надлежни у Хонг Конгу сматрају да је њихов град врло безбедан, како дању, тако и ноћу. Препоручују опште мере опреза. У случају потребе, у Хонг Конгу има велики избор приватних и државних здравствених установа. Посетиоцима, који се у случају нужде или незгоде обрате за помоћ државној болници, сет- услуга по једном одласку наплаћује се 570 HK$. Једна од ових болница, а има их 16, је: Queen Mary Hospital, 102 Pokfulam Road, Hong Kong, тел: 2255-3838, радно време је 24 сата. Валута која се користи је хонгконшки долар. Курс размене у априлу 2018. године: 1 ЕУР = 9,60 HK$, 1 УСД = 7,82 HK$ (оријентације ради, 1,00 динар вреди око 0,081 HK$). Међународне кредитне картице као што су AmericanExpress, VISA, DinnersClub и MasterCard широко су прихваћене у хотелима, продавницама и ресторанима. Обично је на улазима постављено обавештење које се картице прихватају. Избор смештаја у Хонг-Конгу је врло широк, а цене се крећу од око 50 УСД у хостелима до 100-150 УСД и више у хотелима, зависно од ранга и локације. Цена оброка у ресторанима се оквирно креће од 200 до 450 HK$, у зависности од локације и екслузивности ресторана. Хонг Конг има суптропску климу са израженим годишњим добима. Сезона тајфуна траје од маја до новембра. Лета су топла, сунчана, и са високим нивоом влаге у ваздуху и температурама које могу да пређу 31 степен целзијуса. Зиме су свежије, са повременим хладним налетима, суве, облачне, са температурама до испод 10 степени целзијуса. У пролеће, са постепеним растом температуре, расте и влажност ваздуха. Јесен, са пуно сунца и пријатним температурама, најпогодније је време за посету. Посетиоци Хонг Конга све туристичке информације могу да добију од Сервиса који пружа ову врсту информација: Hong Kong Tourism Board Visitor Information Services, тел. +852/2508-1234 (вишејезична врућа линија), радно време од 09.00 до 18.00 часова сваког дана. Имају пословницу и на аеродрому (Terminal 1, Buffer Halls A and B, Arrivals Level), а пословница на адреси Kowloon, Star Ferry Concourse, Tsim Sha Tsui (од 08.00 до 20.00 часова сваког дана) организује и туристичке туре. Важни телефони: позивни за Хонг Конг: +852 Хитне службе (полиција, пожар, медицинска помоћ): 999 Полиција-врућа линија: 2527-7177 Управа за имиграцију: 2824-6111 Управа за царину и акцизе- врућа линија: 2815-7711 Међународни аеродром: 2181-8888 СПЕЦИЈАЛНИ АДМИНИСТРАТИВНИ РЕГИОН НР КИНЕ МАКАО У Макао је могуће допутовати авио превозом, морем и копном. Aутобускe линијe повезују Макао са кинеским градом Гуангџоу, као и са другим градовима у провинцији Гуангдонг. Унос оружја није дозвољен без претходне посебне дозволе, као ни кућних љубимаца. Макао међународни аеродром налази се на Таипа острву. Редовне линије трајектом саобраћају између Макаоа и Хонг Конга и кинеског града Шенџена. Aутобускe линијe повезују Макао са кинеским градом Гуангџоу, као и са другим градовима у провинцији Гуангдонг. У граду и на острвима саобраћа врло ефикасан аутобуски превоз са ценама у распону од 3,2 до 6,5 МОР (патака – локална валута). Превоз таксијем има фиксну цену за првих 1.600 метара (17,00 МОР), а за сваких наредних 180 м додатно се наплаћује по 1,00 МОР, као и 1,00 МОР за сваки минут чекања. Превоз пртљага таксијем одвојено се наплаћује. За изнајмљивање кола неопходно је поседовање међународне возачке дозволе (вози се левом страном) и дозволе Саобраћајне управе Полиције за јавну безбедност (адреса: Avenida de Sidonio Pais, тел. +853/28374212). Градом саобраћају и бицикл-рикше по цени од око 150-200 МОП на сат, али је цену потребно уговорити пре почетка вожње. У случају потребе, добре лекарске услуге пружају се у болницама: - Conde S. Januario болница, Guia Hill, Makao полуострво, тел: 2831-3731 (државна болница) - Kiang Wu болница, San Lazaro, Макао полуострво, тел: 2837-1333 (приватна болница) Локална валута: патака (MOP) 1 ЕУР = 10,00 МОР, 1 УСД = 8.08 МОР (oријентације ради, 1,00 динар вреди око 0.084 MOP). Цене смештаја, дате су УСД, а у хостелима се крећу око 50 УСД, док цене у хотелима иду и до 80 УСД и више по дану. У Макау постоји широк избор ресторана. За један оброк у локалним ресторанима брзе хране цене могу бити повољне и износе око 50 МОР, док у ресторанима цене варирају у зависности од ексклузивитета ресторана или хотела. Температура у Макау се креће између 16 и 25 степени целзијуса, са годишњим просеком од 20 степени, влажност ваздуха је висока, а у летњем периоду се повремено јављају тајфуни. Најпријатније годишње доба је јесен. Туристичке информације у Макау могу се добити у туристичким информативним центрима: - долазни хол аеродрома, тел: +853/2886-1436 - Border Gate New Checkpoint, тел:+853/2843-9310 - Macau Ferry Terminal, тел:+853/2885-28726416 - Macau 24 Hours Travel Agency Limited Avenida Comercial de Macau nos 251A a 301, Edifício "AIA Tower", 10o andar, Sala 10B, Macau Тел: +853/28753126, 66113707 Факс: +853/28753173 - Estoril Tours Travel Agency Limited Тел: +853/28710360, 28710461, 28712782, 28710373 Факс: +853/28710353 http://www.estoril.com.mo СОС 999 СОС туристичка врућа линија 112 Макао међународни аеродром 2886-1111Сходно одредбама Закона о контроли изласка и уласка у НР Кину, од јануара 2018. године један број кинеских пограничних органа је започео са поступком узимања отисака прстију на граничним прелазима свим странцима узраста од 14 до 70 година. У наредних неколико месеци се очекује да ће иста пракса бити успостављена и на осталим граничним прелазима (Последње ажурирано петак, 12. април 2019.)


Херој дана, Алекс Зинарди - Спорт - Живе Речи Утехе Херој дана, Алекс Зинарди By Guest • Септембар 6, 2012 Неуништиви Алекс Зинарди освојио златну медаљу на Параолимпијским играма, 11 година пошто је у удесу на трци Чемпкара изгубио обе ноге. У бициклистичкој трци за параплегичаре, одвезао је 16 километара за 24 минута 50,22 секунде. Бивши возач Формуле 1 Алекс Зинарди, који је 2001. године изгубио обе ноге у стравичној несрећи на трци у Немачкој, постао је херој дана у свету спорта јер је на Параолимпијским играма у Лoндону освојио златну медаљу у бициклизму. Зинардијева животна прича је фасцинантна. После удеса у којем му се аутомобил распао на две дела, превезен је у болницу са свега две литре крви. Лекари су га чак седам пута оживљавали, а на тркачку стазу вратио се само годину и по дана касније. Пре три године почео је да се бави бициклизмом како би остао у форми. Јуче је трку завршио чак 27 секунди испред Немца Норберта Мосандла. Саша Јанковић је реаговао/ла на ово Оптужен за проневјеру: Црна Гора изручила Русији бившег сенатора Вјачеслава Скворцова - ИН4С Препоруке за читање из Књижаре Со - ИН4С Вучић: Имамо најјефтинију електричну енергију у целој Европи - ИН4С Тренутно на сајту 13 чланова, 2 Скривених, 94 Госта (Погледај целу листу)


Упис у прву годину МАС 2017/18: Решења Комисије за спровођење уписа по поднетим жалбама кандидата By Архитектонски факултет_Уредник on 19/09/2017


-Стратегију развоја туризма;


Петнаестогодишњи Бањалучанин Сергеј Пајић остварује музички сан - Glas Srpske Ивана Кардум 26.06.2019 18:08 Харизматичност, лијеп глас и оригинални наступи којима се осам мјесеци представљао публици, петнаестогодишњег Сергеја Пајића из Бањалуке довели су до суперфинала музичког такмичења “Пинкове звездице”. Печат његовог учешћа у овом такмичењу била је пјесма “Транс” Милана Станковића којом ће се, поред пјесама “Још и данас замирише трешња” Тошета Проеског и “Беби” у изведби Јале Брата и Бубе Корелија, представити публици суперфиналне емисије. - Ново искуство и добро дружење били су мој мотив да се пријавим у овај музички шоу. Што се тиче главног циља, то је била промоција путем медија и мислим да сам га остварио - рекао је Пајић. Навео је да му је велики успјех у овом такмичењу био сам улазак у суперфинале, мада због јаке армије обожавалаца потајно очекује и побједу. - Такмичење је трајало дуго, а обиљежио га је велики број обавеза, ажурно спремање кореографија и много доброг дружења. Ова сезона је била мало захтјевнија, јер сам се због средње школе преселио у Београд, а наставнице са којима сам радио живе у Бањалуци - истакао је Пајић. Како је рекао, музички таленат наслиједио је од баке, која је била први глас Бањалуке, али добар допринос почетку његове каријере дао је тата који га је уписао у музичку школу. - Учествовао сам и освајао награде на бројним такмичењима као што су “Славјански базар” у Бјелорусији, “Ђурђевдански фестивал” у Бањалуци, “Чаробна фрула” у Загребу, “Шарени вокали” у Сомбору, трећа сезона “Пинкових звездица” и други - нагласио је Пајић. Поред тога, миљеник дјевојчица до сада има чак три снимљене пјесме, а то су “За тебе малена дишем”, “Анђео” и “Наше љето”, као и бројне наступе пред својом публиком, од којих су највећи били у Бањалуци, Дервенти, Зворнику, Градишци, Нишу и Подгорици. - За постигнуте успјехе захвалан сам подршци који су ми пружали родитељи, брат Страхиња и сестре Сара и Софија, као и армији обожаватељки “Пајићке”, са којима сам у сталном контакту преко друштвених мрежа - додао је Пајић. Што се тиче планова за будућност, приоритет му је да заврши средњу школу, али и издавање нових пјесама, од којих ће прва изаћи до краја љета. Гласање и подршка Послије осам мјесеци борбе, суперфинале “Пинкових звездица” биће одржано у петак са почетком у 22 часа. Пласирало се 12 најбољих, а сви који желе да испрате Пајићев пут ка остварењу музичког сна и пруже му подршку да успије, могу послати глас путем СМС поруке са текстом: ГЛА(размак)Ц4 на број телефона 091514402.


Узроци пулсације и сензација куцања у региону храмова - Третман Главобоља у пулсацији храмова Пулсирајући бол у храмовима врло често боли пацијенте. Ово је због чињенице да су узроци нелагодности у овој области веома бројни. У зависности од порекла бола, начин његовог лечења такође се мења. Бол у храмовима није независна патологија, већ симптом карактеристичан за различите патологије. То укључује: Инфективне лезије мозга (менингитис, синуситис, синуситис); Поремећаји у циркулацији крви мозга (мигрена, артериосклероза, мождани ударци итд.); Лезије периферних живаца - неуритис; Артеритис (инфламаторни процес) у темпоралној артерији; Поремећај споја између темпоралне кости и доње вилице; Тровање нервног система хемијским, укључујући лекове, агенсе; Један од разлога за појаву пулсирајућег бола у храмовима је мигрена. Ово је једнострана главобоља, обично праћена страхом од светлости (фотофобија) и мучнином. Често је синдром бола у храму проузрокован повредом пролазности судова мозга. Могу се јавити због атеросклерозе - одлагања на оштећеним подручјима артерија компонената масти. Атеросклеротична плака сужава лумен посуде, а крв не достиже мозак у довољној количини. Кисеоник се развија - хипоксија мозга, од којих је једна манифестација бол у храму. Инфекције менингитиса (менингитиса), нос и назални синуси (синуситис, синуситис) такође могу изазвати пулсирајућу главобољу. Посебан знак синдрома бола узрокованих овим болестима је ширење непријатних сензација не само у пољу храма, већ и назад у леђа. Неуралгија, запаљење кранијалних живаца, су прилично честе патологије. Пулсирајући болови у храму се јављају у поразу тригеминалног нерва. Прође не само кроз ову област, њене гране иннервирају целу површину лица. Стога, неуралгију карактерише оштар бол када се дотакне чела, образа, брада. Друге болести су много мање уобичајене, али се и даље може размотрити могућност њиховог појаве. Врло често пацијенти не обраћају пажњу на главобоље, вјерујући да настају због стреса или прекомјерног рада. Међутим, синдром бола може да маскира озбиљне болести које ће без адекватног лечења постепено напредовати. Негативне последице које могу настати при константном пулсирајућем болу у временском региону укључују: Поремећаји спавања (несаница или, обратно, константна дневна заспаност); Психолошке промене (раздражљивост, апатија, смањена ефикасност); Исхемијски поремећаји, укључујући капи. Уколико постоје трајне главобоље у временском региону, које не уклањају уобичајени аналгетици, препоручује се да се консултујете са лекаром који правилно утврђује узрок њиховог појаве. Патологије нервног система, симптом који се сматра главобољом, лечи специјализирани неуролог. Када се позову на њега, изврши се комплетан преглед пацијента. Почиње са испитивањем пацијента. Доктор ће знати када постоји главобоља, колико често, које факторе изазива. Веома је важно покушати тачно и потпуно одговорити на ова питања, јер ће то помоћи доктору у дијагнози. Након тога, неуролог врши општи преглед - провјерава рефлексе, осјетљивост, присуство патолошких промјена у раду нервног система. После тога, лекар обично већ може дати претпостављену дијагнозу, која мора бити потврђена додатним студијама. Дакле, следеће методе се веома користе: Радиографија, укључујући ангиографију - истраживање судова; Најбоља структура мозга се визуализује магнетном томографијом. Може бити слој по слоју да би се виделе све главне службе и откривање постојећих патолошких промена. Могуће је извршити МР с увођењем контрастног медија у судове мозга. Ова техника се користи за сумњу на церебралну исхемију (мождане и друге поремећаје диска). Када се сумња на менингитис, пацијент је лумбална пункција и испитиван је састав цереброспиналне течности. Присуство у њему карактеристичних промена омогућава вам да прецизно одредите дијагнозу. Карактеристичне промјене могу се наћи у анализи крви. Лечење пулсирајућег бола у храмовима Пулсирајући бол у левом (десном) храму, који се јавља током стреса или прекомерне експанзије, пацијент може сама од себе. Да бисте то урадили, можете једноставно масирати виски или додати нешто хладно за њих. Понекад је довољно да се довољно спавате да бисте зауставили бол. Неудобност у храмовима често је повезана са константним недостатком сна, што нарушава мозак. Када се у храмовима појављују чести болови, пацијент треба заказати са доктором. Само анестетици не треба узимати. Прелиминарно је потребно консултовати лекара који ће одредити или предложити одговарајућу припрему. Тако, на примјер, ако особа има мигрену, а он се не консултује са доктором и узима Цитрамонум, онда он још погоршава бол. Лекар може правилно изабрати лек. Уз неке озбиљне болести (менингитис, поремећај циркулације), пацијент ће морати да се лечи на терапији у болници. Комплекс медицинских процедура бира лекар који је присутан на пацијенту. Пулсирајуће главобоље у храмовима су симптоми типични за разне болести, од једноставног преоптерећења и до удара и менингитиса. Ако се често јавља бол у овој области, препоручује се да се консултујете са својим лекаром како бисте спречили компликације. Пулсација у храмовима без болова узрокује Скоро свака особа, ипак, доживљава притисак, бол или убрзава у храмовима. Такво неугодно стање може бити узроковано и великим падом атмосферског притиска и развојем озбиљне болести. Пулсација у храмовима често пролази независно. Међутим, пацијенти млађи од 10 година старости и често се жале на симптом који прати: Ако храмови пулсирају редовно или симптоми не пролазе кроз дан, потребно је да посетите терапеута или неуролога. Узроци пулсације у храмовима Специјалисти указују на широк спектар узрока који изазивају пулсацију у храмовима. Често, ово стање представља мигренски напад. Болест није у потпуности схваћена, упркос вековној историји, али благовремени третман лекару помоћи ће да се избјегне јак бол. Међу најчешћим узроцима пулсације у темпоралном региону су: Ако пацијент има патолошке промене у шкољку церебралних судова, онда се пулсација с временом може повећати, ићи у опипљив бол. Слична манифестација симптома примећује се са грчевима, атеросклерозом и другим васкуларним обољењима. У случају ширења или заглављивања крвних судова до куцања у темплама, додата је очигледна пулсација у окомитом региону. Фактори који изазивају пулсацију у храмовима Ако пацијент пати од инфламаторних, хладних или вирусних болести, може доживети периодичне буке у ушима, пулсацију у храмовима, слабу вртоглавицу. Најчешће истовремено откривају: Ако је пацијент болестан са темпоралним артеритисом, он такође има сличне симптоме. Пулсација је локализована и у храмовима и у затвору. Глауком, повећан интраокуларни притисак, обично праћен болним болешћу у глави. У овом случају, у потпуности се можете ослободити неугодности заустављањем акутних манифестација болести или потпуним лечењем. Ако пацијенту буде прописано неподобно сочиво или чаше, он пати од снажне пулсације у храмовима и вртоглавицама. У неким случајевима се дешава неудобно стање са бројним менталним проблемима, стресом, преоптерећеношћу. Уз обичну надувавање, такође може пулсирати у храмовима. Неки пацијенти једноставно морају да једу хладни сладолед или пију чашу леденог сода. Шта треба да урадим ако се мој храмови урушавају? Ако је пулсација узрокована исцрпљењем тела, неопходно је пацијенту пружити потпуни одмор и мир. У случају када нема очигледних разлога за појаву непријатног стања, консултујте се са терапеутом. Доктор ће мерити притисак, ако је потребно, послати специјалисту. Шта раде када пулсирају у храмовима? Обично именовати: Основне методе за дијагностицирање пењања у храмовима Ако осјетите снажну валову у храмовима, обратите се лијечнику од сљедећег специјалитета: Најбољи терапеути у Москви Извори: хттп://головалаб.ру/цефалгииа/види/стуцхит-и-пулсирует-в-вискак-прицхини.хтмл, хттп://здоров.онлине/артицлес/пулсатсииа-в-вискакх/ хттп: // голова03.ру / види / пулсацииа-без-боли /


ПОМФРИТ ОД АВОКАДА - ЗДРАВИЈА АЛТЕРНАТИВА - КУХИЊА - 2022 Помфрит од авокада - здравија алтернатива Помфрит од авокада одлична је идеја за здраву грицкалицу за малишане и још много тога. Њихова припрема траје неко време и врло је једноставна, а укуса су заиста посебног. Погледајте видео: „Шта је органска храна?“ 1. Здрава брза храна? Нажалост, већина деце воли брзу храну. Родитељи се труде да избегавају давање ове врсте хране својој деци ради свог здравља. Ништа вас не спречава да сами направите помфрит код куће и не осећате се кривим што је ваше дете појело нешто масно и прерађено. На тај начин шверцоваћемо поврће које најмлађима даје витамине, антиоксиданте, минерале и влакна. Сигурно сте чули за помфрит од батата, тиквица или шаргарепе. Мало људи зна да се могу припремити и са ... авокадом. 2. Особине авокада Авокадо има многа хранљива својства Пре свега, то је богатство витамина, посебно витамина Ц, А, Е и оних из групе Б. Садржи велике количине фолне киселине, стога се посебно препоручује трудницама. Присутни лутеин штити очи, а калијум, којег има више у авокаду него у бананама, одговоран је за правилно функционисање нервног система и правилно функционисање срца. Полифеноли и флавоноиди помажу у борби против упале. На несрећу, такође има пуно калорија, али незасићене омега-3 масти које садржи неопходне су за правилан развој тела. 3. Рецепт за здрав помфрит од авокада 1⁄2 шоља кокосовог уља за пржење, 1 шоља брашна, 1 и 1⁄2 шоље презле, прстохват хималајске соли, 2 зрела авокада. Помфрит од авокада (123РФ) У једну посуду ставите презлу, а у другу брашно и сол. Ставите сломљена јаја у засебну посуду. Ољуштите авокадо и исеците га на кришке. Затим загрејте кокосово уље у тигању, затим премажите комаде авокада, прво у брашно, затим у јаје и на крају у презлу. Пржите са обе стране на лаганој ватри. Помфрит ће бити спреман када добије златно смеђу боју. Поред тога, можете додати сецкани першун или власац. Пријатно! Ознаке: Россне Трудноћа-Планирање Породица Који су симптоми гестацијског дијабетеса? Повишени леукоцити - карактеристике, норма, болести Радовит - име. Порекло, значење, дани имена, познати људи Моје јавно рођење Аарон– име. Порекло, значење, дани имена, познати људи Париски - име. Порекло, значење, дани имена, познати људи Дете од пролазника тражи храну. Социјални експеримент Copyright 2022 https://cbmhealthcare.org Помфрит од авокада - здравија алтернатива


text: Showlist Example - Promo 3.jpg 4.jpg jezero.jpg panorama.jpg reka.jpg omladinski.jpg stadion.jpg cup.jpg peglana.jpg jela.jpg Поштовани суграђани, добродошли на интернет портал града Пирота. Позивамо Вас да узмете активно учешће у раду локалних органа града Пирота тиме што ћете изнети своје сугестије и предлоге. Опширније мр Владан Васић, градоначелник Пирота Опште удружење предузетника Пирота данас је издало саопштење за јавност у коме се наводи да пиротски предузетници дају безрезервну подршку напорима градске власти и градоначелника Владана Васића да се нађе инвеститор за куповину Аха Муре Први мај. Предмет: Саопштење за јавност Услед великог интересовања јавности и мишљења да можемо да утичемо на исход продаје „АХА Мура Први Мај Пирот“, желимо да јавност упознамо са нашим предлогом упућеним стечајном управнику. Градоначелник Пирота мр Владан Васић данас је одржао састанак са својим сарадницима, представницима одборничких група како би се кренуло са израдом новог Плана капиталних инвестиција чија је суштина да се до 2021. године реализује укупно 70 капиталних инвестиција. Своје предлоге за даљи развој града могу дати и сви Пироћанци и то на мејл пки@пирот.рс. До сада је за тај период већ идентификовано 130 пројеката који би могли да се реализују. Услед наглог поратста температуре ваздуха дошло је до наглог отапања снега и леда. За сада се још увек не бележи пораст нивоа воде у рекама и каналима. Опасности од евентуалних поплава на територији Пирота, услед наглог топљења снега, за сада нема. У просторијама Градске управе Пирот, одржана је редовна годишња Генерална скупштина удружења „Бугарско српска трговинско индустријска комора“. Присутне чланице Удружења, поздравили су копреседници удружења Марина Христева и Александар Симоновић, руководилац сектора маркетинга у Слободној зони Пирот. У току је попис нелегалних објеката у свим општинама и градовима у Србији. Сходно Закону о озакоњењу попис објеката би требало да буде завршен до краја фебруара. Божидар Ристић, шеф Одсека за инспекцијске послове, каже да је Пирот од Министарства грађевинарства, саобраћаја и инфраструктуре добио девет нових радника који ће радити на овим пословима, а ренутно се ради на попису нелегалних објеката у ужем делу града. Исплата ученичких и студентских кредита и стипендија почела је јуче, саопштило је Министарство просвете, науке и технолошког развоја. Стипендије и кредите за ову школску годину добија 12.052 ученика који су изабрани на конкурсу, а месечни износ је 5.400 динара. Овде је реч о успеху на пиротском примеру или: како је млади и неафирмисани инжењер електронике са 29 година закорачио у свет политике и опстао. Он је једини у Србији четири пута узастопно на изборима убедљиво победио, и то са својом локалном групацијом без помоћи већих српских партија и лидера. На Божићној школи спорта која је данас свечано отворена у препуној хали “Кеј” учествоваће око четири хиљаде малишана. Само данас подељено је три хиљаде регистрационих картица за све заинтересоване а у припреми је још хиљаду, с обзиром да од ове године у великом броју осим основношколаца, у Божићној школи могу да учествују и средњошколци, али и предшколци.


Овогодишња добитница награде Ђорђе Натошевић, Александра Секулић, још једном потврдила квалитет у раду са децом - Економско - трговинска школа Кула Извештај о стању безбедности у школи за први квартал школске 2016/2017. године Објавио Urednik у 9. новембра 2016. Свуда око нас су успешни људи. То су они, то смо ми, који свакога дана крећемо у авантуру живота. Корачајући по некада брзим, или спорим ходом, сусрећемо се углавном загледани и заокупљени свакодневним проблемима, али не посустајемо. Проблеми су неминовност, они су део живота, јер како Његош пише: ..“ Свијет је овај тиран тиранину, А камоли души благородној ! Он је састав паклене неслоге: У њ ратује душа са тјелом, У њ ратује зима и топлина.....“ и то је тако вековима. У тој свакодневној вреви живота западну нам за око они посебни, они који својим радом и упорношћу надјачавају хук времена. Александра Секулић, наставник српског језика и књижевности у Економско-трговинској школи у Кули, својом љубављу у раду са децом, у времену које поручује да је тешко бити просветни радник, ишетала је пред нас као победник. Победила је у дуелу са идејом да ђаци наших школа не уче довољно, да наставници наших школа не пружају деци довољно информација, да је наставни план застарео, да се лектира не чита јер је превазиђена, да ученици играју игрице.... Вођена идејом да пораз није најгори од свих неуспеха, већ је истински неуспех не покушати нешто, Александра ради свој посао наставника најбоље што може. Огледни и јавни часови, укључивање ИКТ у наставу српског језика и књижевности, реализовање пројеката у којима учествује заједно са ученицима и колегама, како наше, тако и других школа, учешће на конференцијама, пут је којим Сања своје ђаке уводи у свет књижевности, а тако и у живот одраслих. Погледајте само део њених радова са ученицима на блогу који уређује и уживајте http://recporecdotme.wordpress.com/ Част нам је да је једна од нас овогодишњи добитник престижне награде међу просветним радницима,Ђорђе Натошевић. Сања, честитамо ти на успеху. Додела Признања “др Ђорђе Натошевић“’за школску 2015/2016. годину објављено на сајту Покрајинског секретаријата за образовање, прописе, управу и националне мањине – националне заједнице (погледај)


text: Џералд Рудолф Форд Млађи (14. јул 1913 — 26. децембар 2006) (рођен као Лесли Линч Кинг Млађи име промењено после поновне удаје његове мајке) је био 40. потпредседник (1973—1974), и 38. председник (1974—1977) САД. Дипломирао је на Универзитету Мичиген и Јејловој правној школи и служио је у америчкој морнарици током Другог светског рата. Године 1948. године се оженио Елизабет Блумер и био је изабран као републиканац да представља Мичиген у Представничком дому Конгреса где је служио од 1949. до 1973. године. Био је и члан Воренове комисије која је истраживала убиство председника Џона Ф. Кенедија. Никсон га је поставио за потпредседника 1973. године након што је Спиро Егњу поднео оставку а постао је председник САД 1974. године када је Никсон поднео оставку због афере Вотергејт. На изборима 1976. године је био поражен од стране Џимија Картера. Преминуо је у 94. години у својој кући у Калифорнији. Остао је познат као једини председник Америке, који је служио, а да није био изабран ни као потпредседник, ни као председник. Види још Инаугурација председника Џералда Форда Референце Спољашње везе Рођени 1913. Умрли 2006. Председници САД Потпредседници САД Личности Хладног рата Умрли од атеросклерозе Чланови Републиканске странке (САД)