text: Крваво недељно јутро у граду Каркахенте Тај 20. април 1969. године, у градићу Каркахенте, недалеко Валенсије, у Шпанији, освануо је пун сунца. Била је недеља. Између десет и пола једанаест младић, звао се Домагој, напустио је породичну вилу у јужном делу места, окружену чемпресима и олеандрима, и упутио се према цркви. У кући је владао мир. Човек по имену Вјекослав, стар 55 година, седео је у раскошно намештеној соби за дневни боравак и прелиставао новине. Био је миран и опуштен. Горе изнад њега, на спрату, Илија Станић је чинио све да смири нерве затегнуте до границе пуцања. Силази у приземље, отвара врата собе у којој седи Вјекослав и пита га треба ли нешто. Скувај ми каву, одговара овај, не дижући поглед са новина. Илија одлази до кухиње, окреће се неколико пута према отвору ка дневној соби, из малог џепа на панталонама вади кесу са некаквим прашком и ставља га у воду за кафу. Три минута касније кафа је била испред оног човека. М. НИКАД ВИШЕ Илија остаје у соби и чека. Вјекослав пије кафу и чита. Ништа се не догађа. Илија после неколико минута устаје и поново одлази до кухиње. Са места где га је раније оставио вади чекић и ставља га за појас, испод кошуље. Још петнаестак минута остало је до једанаест сати. Илија се враћа у собу где се ништа није променило; Вјекослав и даље мирно прелистава новине, испред њега је сада већ празна кафена шоља. Илија узима шољу и само наизглед мирним кораком напушта велику собу. Грозничаво размишља шта да ради, негде је погрешио, план пропада. Вероватно због прашка. Остаје у кухињи и чека, сваки секунд му је дужи од сата. Никакав звук не долази из собе. Илија вади чекић из панталона и ставља га на судоперу. У том тренутку, а било је десет минута до једанаест сати, из собе допире глас: „Илија, мени је зло“. Овај се у два корака нашао у соби по којој Вјекослав, у лицу црн као земља, тетура придржавајући се за намештај. Покушава нешто да каже, али безуспешно. Пада, диже се и повраћа. Илија га води до кухиње, Вјекослав ставља главу изнад судопере и покушава да дође до воде али уместо спасоносне текућине добија ударац чекићем у главу. Пада рушећи све око себе. Илија се муњевитио сагиње и удара га још једном чекићем, прецизно, посред чела. Диже се и одлази да закључа улазна врата, враћа се у кухињу и не може да верује, Вјекослав стоји, сав окрвављен, и дахће као животиња. Илија узима некакву штанглу испод степеница које воде на спрат, прилази Вјекославу и следи ударац посред главе од којег се распукла лобања. Вјекослав пада на под, Илија неколико секунди гледа како умире, а онда га удара још једном. Муњевито се пење на спрат, доноси велики покривач за кревет и замотава сада већ мртво тело. Вуче га до једне од спаваћих соба и ставља испод кревета. Чекић и штанглу односи у подрум, пресвлачи се, излази на улицу и зауставља први такси. Колико кошта до Валенсије, пита омањег, дебељушкастог таксисту. Тристо педесет пезета, каже овај. Ево ти пет стотина, ја данас частим. У осам навече тога дана, са железничке станице у Валенсији, Илија Станић је свом брату у Коњиц (Херцеговина, Југославија) послао телеграм у којем је писало: „М. никад више“ . Овако је, према сведочењу Илије Станића и ономе што је утврдила полиција места Каркахенте, окончан живот једног од највећих монструма двадесетог века, оснивача логора Јасеновац, усташког злочинца – Вјекослава Макса Лубурића. ЛАКА МЕТА УДБЕ Ко је Илија Станић? Рођен је 1945. године у једном малом селу општине Коњиц, која данас припада Федерацији Босне и Херцеговине и тек делићем Републици Српској. Од почетка Другог светског рата Илијин отац био је у усташама али му то није било довољно па је, по окончању рата, упркос поразу, наставио да се бори за НДХ, сада у саставу „крижара“, остатака усташке војске, са којима је нова Југославија на простору западне Херцеговине имала великих проблема јер су усташе ту лако налазиле јатаке и сараднике. Примера ради, Илијин отац борио се још шест година, погинуо је 1951. у једном окршају са полицијским снагама тадашње државе. Верзија која је најближа истини каже да је Илија Станић, због онога што му је био и радио отац, постао лака мета Удбе, за коју почиње да ради веома млад. По тој верзији босански огранак тајне полиције припремао је Илију дуго и студиозно за оно што ће се испоставити као посао његовог живота. Станић је успео да се усташкој емиграцији у Франкфурту, а касније у Шпанији представи као огорчени млади Хрват из Босне који жели да настави очевим стопама. Пролази бројне провере добија контакт са Максом Лубурићем, који је био под заштитом режима генерала Франка, и прелази да ради у његовој штампарији. За Лубурића Илија Станић је био лектор хрватског језика и одани следбеник усташтва, често је боравио у његовој вили, помагао му, готово да је постао члан породице. После обављеног задатка Станић се враћа у Југославију. Већ на граничном прелазу, горе код Шентиља, успоставља контакт са полицијом, представља се и од Словенаца тражи да га преузму агенти Удбе са подручја Сарајева. Сутрадан у главном граду Босне и Херцеговине бива примљен код министра полиције, а добродошлицу му је пожелео и шеф Удбе за БиХ, Фехим Халиловић. Они га обавештавају да је о свему информисан и Тито који је, рекоше му, одушевљен оним што је Илија урадио и који га лично поздравља. За убиство Лубурића Илија од Удбе добија нови БМВ, један стан у Сарајеву, један у Београду и могућност да бира где ће да живи и шта ће да ради. Станић неко време проводи формално запослен у републичкој администрацији БиХ, па одлази у Београд. Ту се жени, добија сина и враћа се у Сарајево. Мајку и сестру Илије Станића Удба смешта у село Бешка, општина Инђија, у Војводини. ЧЛАНСКА КАРТА 101 Он сам ужива у улози државног хероја, троши велике количине новца које добија од Удбе, а како је преке нарави често долази у сукоб са разним људима. Јавно се хвалио да је баш он дошао главе највећем злочинцу Другог светског рата са простора Југославије. Након што је загребачки новинар, Ђорђе Личина, објавио књигу о ликвидацији Макса Лубурића и још неких усташких и четничких емиграната, Станић се нашао у незавидном положају, суочио се са попреким погледима и провокацијама у родној Херцеговини, чак и у Сарајеву, а добијао је и претње да ће бити убијен. Он сам планирао је да се освети Личини и да га убије као и Лубурића. Удба га смирује али Станић све чешће прави инциденте по Сарајеву тако да је неко време била отворена опција његовог физичког уклањања, да не би наносио штету и нове проблеме тајној југословенској полицији. После серије разговора који су обављени са њим Илија Станић се почетком осамдесетих година повлачи готово у илегалу и на сцену се враћа у време распада Југославије. Слободан повратак усташа у Хрватску и Босну, пресвлачење комуниста у одоре хрватских екстремиста и следбеника Павелићевог покрета, доводе Илију Станића у предворје физичке ликвидације. Скрива се по Сарајеву и околини, а са почетком сукоба у том граду најпре се учлањује у ХДЗ (чланска карта број 101) а онда тражи и успева да нађе начин за ангажовање у оружаним формацијама под командом Алије Изетбеговића. Процењује да му те две одлуке могу сачувати главу. Све време чини огромне напоре да промени сопствену биографију, скине са леђа сада већ неподношљив и врло опасан терет агента Удбе и себе представи као жртву Удбе, као човека који је одувек био за НДХ и Павелића. Не спори да је учествовао у ликвидацији Лубурића али сам чин убиства пребацује на извесног Владу Марковића и Николу Катичића који су, по Станићевој причи, а уз његову помоћ, убили Лубурића, ударајући га чекићем и штанглом по глави. Наводно, нису могли да му опросте раскид са Павелићем. Станић се, опет по његовој причи, приклонио атентаторима љут што је Лубурић једном приликом рекао да су „крижари“ – међу којима и Илијин отац – били илузионисти. Илија Станић и данас живи у Сарајеву. Много тога се променило, тензије су спласнуле, минула је и директна опасност његове физичке ликвидације али нико, од оних којима је то уопште интересантно као историјска чињеница, није поверовао у његову другу, измењену, верзију убиства управника логора Јасеновац. Иначе, Вјекослав Макс Лубурић, рођен је шестог марта, 1914. године, у селу Хумац, код Љубушког, у Херцеговини. Његови преци су у западну Херцеговину доселили из долине Пиве. Поред Лубурића у Љубушком и околини до данас су сачувана и друга презимена „досељена“ из Црне Горе и тзв. „Старе Херцеговине“; Вучић, Кордић, Стојић, Бубало, Павловић, Петровић, Миличевић... и сви су жестоки Хрвати. У општини Љубушки је и село Клобук, место рођења Андрије Артуковића, још једног од управника логора Јасеновац, а у тој општини готово да нема куће која није дала бар једног активног усташу. Средином педесетих година, у Швајцарској је дошло до случајног сусрета Макса Лубурића и српског новинара у емиграцији Слободана Драшковића. У једном тренутку, занет причом о историји, Лубурић је рекао: „Знам ја добро да сам српског поријекла, из племена Дробњаци, и да су моји покатоличени“. Извор: pecat Напомена: Изнесени коментари су приватна мишљења аутора и не одражавају ставове УГ Јадовно 1941. Коментари неприкгладног садржаја ће бити обрисани без упозорења.


У принципу поздрављам, али имам и озбиљне замерке. Прва замерка се односи на писмо. Ако се већ прави програм расно свесних Срба, онда он свакако мора бити у ћирилици. Следеће замерке су, редом: Quote: Мислим да је глупо да нека политичка организација наводи да јој је деловање пропагандо-едуктивног карактера. Па нисмо деца. То се подразумева, али мора се у дефинисању ићи даље. Онда је тај НС исто што и удружење за заштиту птица, рецимо. Поглед на свет се не износи у статуту, већ у програму, а и овако дефинисан звучи неозбиљно. Прво иде расни идентитет, национана слобода и социјална правда, по мени. Quote: Ни овоме није место у статуту. Овај члан је сувише сиромашан, а ово - умни напредак звучи несрећно, овако конципирaно. Quote: Сувише уопштено, а и ово је материја два члана. Quote: Свако ко на задње место ставља иступање путем јавних манисфестација, не легитимише се као озбиљна организација. Quote: Ово се дефинише на почетку,одмах у 2., а не тек у 5. члану. Quote: Лоше. Противник сам сваког анархично-комунистичког приступа решавању горућих проблема. Сви смо једнаки и нема вође. Глупост. Ништа без Фирера. Quote: Нема везе са материјом статута. И шта је уопште идеолошки менталитет? Је ли то сужена свест или сам ја ипак гледао мало Булајићевих филмова? Quote: Коначно потрефише шта се ставља у статут. Мада ја лично никада не бих узео (само) тај симбол. Моја ствар. Quote: Значи одрешене руке Разумљиво, с обзиром на низак степен организованости, мада по мени никада елементи дезорганизације не би требало да нађу места у статуту. Quote: Оки доки. Quote: А које су санкције, када нема чланства? Quote: Па, ја сам активиста Националног строја, а да то и нисам знао Није материја статута, неозбиљно и невешто конципирано, итд. Quote: И овоме је место заједно са 5. чланом на почетку. Quote: слажем се. Quote: Требало би навести како се то штети угледу организације, али само путем примера. Слажем се да је генерална клаузула боља од позитивне енумерације, јер оставља одрешене руке. Quote: део програма, а не статута... Quote: сиромашан члан, коме овде није место. Quote: Слажем се, али то није материја статута.... Quote: Не разумем како ће то личне потребе служити општем добру? Вероватно се желело рећи да личне потребе треба да буду подређене општем добру. Quote: ово са динарским подтипом избацити. сувишно је. Quote: слажем се са првом реченицом. није ми јасна друга у пракси. Quote: слажем се. Quote: Овде се једна те иста материја растаче по више чланова. Ја бих наравно опет расу на прво место,итд. Quote: Значи и они су за корпоративизам. ц-ц-ц. а, бтв, парламентаризам=народно представништво Quote: шта је то грађанско право? мисли се на корпус грађанских права- лична и политичка? са осталим се слажем. Quote: слажем се. Quote: слажем се. Quote: апсолутно. држава мора да има еугенски програм. Quote: слажем се. Quote: Само да се црква немеша у државне послове. Quote: Него шта! Quote: Слажем се. Quot 4000 e: под грађанима се подразумевају и неаријевци који живе у Србији. Увек ће постојати рупе у закону- са осталим се слажем. Quote: хехе, јавол. Quote: Quote: Quote: Quote: Quote: Quote: Quote: Quote: Quote: може и онај хитлеров фазон- не могу да изнесу профит из земље, сем у роби Quote: Quote: Quote: Да изведемо коначно ту Светску револуцију Ја сам за. Са овим последњим члановима се слажем. Што се тиче статута- он је у великој мери промашај, а програм је већ много бољи, идеолошки ми је близак, мада ја увек сматрам да је боље да програм буде у форми својеврсног манисфеста. Уочио сам и битна одступања, у смислу да се легитимишу као неорганизована организација, да би потом говорили о решавању државних проблема,итд. Идеја је добра, са суштином се слажем, мада је форма неуверљива и наивна, те може неке људе одбити такав неозбиљан приступ. Све најбоље од РелФлоа Поздрав!


Пред сам рат, 1914. године у Горњем Жабару је боравио, и састајао се са сеоским учитељем Миланом Кукићем, и Мишко Јовановић, активиста "Младе Босне," који је после атентата на војводу Фердинанда, осуђен на смрт и стријељан. Ово јасно указује на чињеницу да је на овом подручју очигледно било некаквих револуционарних активности организације "Млада Босна."


source: fineweb

text: Чврсто јединство српских политичких представника на Косову и Метохији јесте императив и услов националног опстанка Срба у јужној српској покрајини, закључено је на састанку премијера Александра Вучића са политичким представницима косметских Срба у Београду. На састанку у „Палати Србија”, који је трајао око два сата, једногласно је договорено да Александар Јаблановић више не обавља функцију председника „Српске листе”. Ова измена биће у најкраћем року регистрована у свим приштинским институцијама, а дужност председника листе убудуће ће обављати шеф посланичке групе „Српска” Славко Симић, иначе члан Покрета социјалиста. Састанак је водио премијер Србије Александар Вучић, који је критиковао градоначелнике десет општина са српском већином и посланике у покрајинској скупштини због неслоге. На састанку који је био затворен за јавност, како „Политика” сазнаје, Вучић се осврнуо на косовске политичке поделе. „Не могу да верујем да се ви на Косову свађате, док Албанци све чине да нам узму манастире и цркве. Читам у медијима шта једни другима смештате и чиме се бавите. Да ли је могуће да је некоме пало на памет да тражи смену све тројице српских министара у Влади Косова и да каже да ја стојим иза тога? Уместо да сви заједно радимо да се што више Срба врати на своја огњишта, неки људи мисле да су најважнији и чине све да што више Срба оде са Космета”, истакао је председник владе Вучић. Он је нагласио да је директор Канцеларије за Косову и Метохију Марко Ђурић главни човек у покрајини испред Владе Србије и да нико од политичара из покрајине, али ни из Београда, не покушава да опструира његов рад. „Марко Ђурић говори и ради у моје име. У договору са мном именује људе и спроводи политику. Ако некоме нешто не буде јасно, поготово посланичком клубу у косовском парламенту, обратите се Ђурићу, а немојте радити на своју руку и тражити политичке менторе у Београду који ће вас подржати у томе шта радите. Док сам ја премијер Марко ће имати моју подршку и немојте да покушате да му рушите ауторитет и углед, јер вам то нећу дозволити”, рекао је Вучић. Осим дипломатске борбе за српске националне споменике, Вучић је најавио да ће бити формирана и Заједница српских општина и да се све мора урадити да се на Косову отварају радна места. Он се посебно осврнуо на ненаменско трошење средстава у неким општинама која су из републичког буџета уплаћивана за разне инвестиције. „Мора да се зна где тачно одлази сваки динар, јер није републички буџет рупа без дна. Колико можемо да се се опружимо даћемо новца, али средстава која добијете морају да се утроше на отварање радних места, јер је то наш национални интерес”, нагласио је Вучић. На састанку, док је тамо био премијер Вучић, за реч су се јавили Александар Јаблановић, који је прихватио да се повуче са места председника „Српске листе”, и министар за избеглице и повратак у косовској влади Далибор Јевтић, који је говорио о могућностима за повратак расељених Срба. Занимљиво је да су се за реч јавили сви градоначелници српских општина и министар рада Александар Вулин – али када је Вучић због обавеза отишао са састанака.


Tенкови добијени од Русије значајан помак - | - Извор: Taнјуг Председник Србије Александар Вучић изјавио је данас да су тенкови Т-72МС које смо добили од Русије значајан помак за нашу копнену војску и да ће допринети већој борбеној готовости Војске Србије. Извор: РТВ Пинк Вучић је, након приказа савремених тенкова Т-72МС у нишкој касарни "Мија Станимировић", захвалио Русији и њеном председнику Владимиру Путину на тој донацији. Председник Србије је рекао да је данас представљено 11 нових тенкова Т-72МС у Нишу који имају много снажнију балистичку заштиту, то јест оклоп, као и боље управљање односно навигацију. Подсетио је да смо добили и 10 оклопних возила БРДМ2 и додао да ће Србији бити испоручено из Русије тих оклопњака и тенкова Т-72МС. Вучић је нагласио да је циљ да још оснажимо нашу војску и позицију војне неутралности, како би могли да одвратимо сваког потенцијалног агресора на нашу земљу. Тежак дан, поготово по броју преминулих Данас је за Србију тежак дан, посебно по броју преминулих од корона вируса, рекао је данас председник Александар Вучић, не наводећи бројке. "Али, ми морамо да се боримо, да градимо здравствени систем, који је показао велику жилавост и показао да има више људи који желе да се боре", рекао је Вучић у Нишу. Он је навео да се нада да ће крива заражених ускоро да се заравни. "А, када стане да расте број заражених, знаћемо који су бројеви сваког дана, и колико људи морамо да лечимо и биће лакше", рекао је Вучић. Одговарајући на питања новинара, Вучић је рекао да се оболели из Београда довозе у Ниш, јер је у главном граду "ужасан проблем". "Али, то је нормално, дешава се у свим држaвама Европе, не треба да буде ограничено да у болницу иду само људи из тог града. То нама повећава трошкове за транспорт. Али, знам да у Нишу дају све да спасу и људе из Београда, и са KиМ, без обзира на националност", рекао је Вучић. Он је подсетио да ће за три дана бити отворена нова ковид болница у Батајници, а за 17 дана и у Kрушевцу. Додао је да је за њега било дирљиво колико се лекара пријавило да ради у болницама у Батајници и Kрушевцу. "Надам се да ћемо и сви ми да будемо одговорни и дисциплиновани и верујем да ћемо се изборити и да ћемо моћи у сваком тренутку да кажемо да су наши лекар 7ff0 и медицинско особље радили као и сви, ако не и боље од свих других", рекао је Вучић. Приметио је да Северна Македонија, која је мања од Србије, има више преминулих, као и БиХ, која, каже, има за 1.000 више преминулих од короне, а више је него дупло мања од Србије. "Хрватска, која је 1,8 пута мања, има више преминулих, иако се изванредно бори са короном. Црна Гора има 480, то је као да ми имамо 4.800, а не 1.500 преминулих. Више имају и Бугарска, Мађарска, Румунија, само неће све то нико људима да каже. Тешка је ово болест, а наш систем се бори", рекао је Вучић. Могуће додатно увећање плата за војнике, станови Председник Србије Александар Вучић најавио је данас могућност додатног, ванредног повећања плата за припаднике војске у 2021. поред повећања од пет одсто, које ће добити цео јавни сектор, па и запослени у Војсци. Вучић је такође најавио наставак решавања стамбеног питања за припаднике служби безбедности, по још бољим условима од досадашњих. Kазао је да је много тога на боље промењено у Војсци Србије у претходних неколико година, као и да много очекује од новог министра одбране Небојше Стефановић у наредном периоду. "Увек имамо одлив људи због нижих плата него у привреди и на другим местима, гледаћемо да направимо ванредно повећање плата посебно за војнике, разводнике, десетаре, као и подофицире, да оснажимо њихову мотивацију да остану у војсци, као и давање и обезбеђивање стамбеног простора под најповољнијим могућим условима". Изразио је задовољство борбеношћу припадника наше војске и свима који се труде да сачувају углед српске војске и који су у нелаким условима остајали ту и били на бранику своје отаџбине. "Очекујемо да већ у току 2021. осим оних пет одсто, које ће добити сви у јавном сектору, за саме војнике обезбедимо већа примања, а да ли ћемо успети у овим тешким условима ковида и економске кризе у свету, надам се да хоћемо. Рачунице до данас показују да хоћемо", нагласио је Вучић. Kаже да ће се и даље борити за даље снажење наше војске и људског фактора. Навео је да је много урађено на опремању и наоружавању војске, од ловаца, мигова, орлова, супергалебова, хеликoптера. Остаје, додаје, да купимо још противоклопног оружја, а разматрамо и оно што је од кључног значаја, а то су оптоелектронска средства за ометање туђих деловања. "Не само да ми њима не допустимо да нас виде, већ да први реагујемо. Први пут смо увели дронове у војску наоружане бомбама, који су за офанзивна дејства", напоменуо је Вучић. Kако је рекао, када то решимо можемо да кажемо да нам је војска апсолутно припремљена и да можемо да се заштитимо од сваког агресора. Радови на Турском току се приводе крају Радови на Турском току се приводе крају, рекао је председник Александар Вучић и демантовао примедбе из опозиције да је одбијањем Владе да дозволи кредит Србијагасу угрожена градња Турског, односно Балканског тока. "Завршавамо за који дан", рекао је Вучић. "Са Србијагасом имамо уговоре и урадићемо све што је неопходно. Kолико пратим радове, све тече добро. Иде веома интензивно и завршавамо за који дан“, рекао је Вучић, уз опаску да не може више да коментарише глупости које мора свакодневно да слуша. Настојимо да помогнемо малој Аники Манић Председник Александар Вучић истакао је да држава покушава да помогне сваком оболелом детету колико може, те да настоји да помогне и малој Аники Манић, како би отишла на лечење у Будимпешту. "Министар иностраних послова Никола Селаковић разговарао је са својим мађарским колегом Петером Сијартом, и верујем да ћемо решити питање Аникиног одласка у болницу у Мађарску, да ће нам помоћи. Ми ћемо обезбедити превоз, државним авионом, да малу Анику пре 15. децембра пребацимо у Будимпешту", казао је Вучић. Он је рекао да моралне придике по питању лечења деце држе они који су шест пута мање помагали у лечењу деце оболеле од ретких болести. Вучић је, на констатацију да је лечење деце СМС порукама један од аргумената опозиције против њега, иако је то пракса и у свету, поготову када су у питању терапије нерегистрованим лековима, подвукао је да се готово у свим западним земљама такви болесници лече СМС порукама. "Поносан сам на чињеницу што смо у последњим годинама предузели много тога, посебно за децу оболеле од спиналне мишићне атрофије. Од јуна 2018. када сам примио мајке оболеле деце увели смо лек Спинраза. Реч је о скупим терапијама. У првој години државу болесник кошта 540.000 евра, а у свакој години до краја живота по 270.000 евра. Данас лечимо 37 деце на такав начин државним новцем и тим лековима. Ти који критикују нису давали никакве лекове”, истакао је. Указао је да постоје и друге болести и компликованије изражене болести. "Гледамо да се бавимо сваким дететом, помогнемо колико је то могуће. Видели сте да једна Данска не може са лакоћом да помогне, јер лек није регистрован. Гледамо и како да помогнемо девојчици Аники Манић", указао је. Kазао је да ту врсту лицемерја коју исказују они који су шест пута мање помагали у лечењу деце не разуме, као ни моралне придике данашњим властима које гледају да се изборе за свако дете. "У многим западним земљама неће да погледају болеснике ако не платите, кревет за корону наплаћују по 20.000 евра на дан. Kод нас је све бесплатно, а такав здравствени систем држава мора да издржи”, закључио је он. Ове године очекујемо 60 одсто од инвестиција за Зaпадни Балкан Председник Србије Александар Вучић истакао је да се Србија успешно бори за сваког инвеститора и да ове године очекује да ће имати више од 60 одсто директних страних инвестиција целог Западног Балкана. Вучић је, упитан где је стало око питања инвестиције Kлеменс Тениса, то јест фабрике меса, казао да је занимљиво да му то приговарају они који су говорили да ће долазак Тениса довести до уништења српске пољоприврде и српског сељака. "Било је проблема. Инвеститор је имао проблема. Очигледно или ми нешто нисмо урадили или они. То није једини случај. Има 50 до 100 таквих случајева, као што има 200 до 300 успешних. Не разумем што критикују они који су говорили да ће његов долазак уништити српску пољопривреду", нагласио је. Србија се успешно бори за инвестиције. "Ове године очекујемо да имамо преко 60 одсто директних страних инвестиција целог Западног Балкана. То показује колико смо успешни. Имамо и највећу стопу раста у Европи", додао је он. Kазао је да, када то све успете да урадите, онда се неки сете нечега чему се он надао, а против чега су они били, а што није успело. Вучић је указао и да је погрешан разлог критичара, зато што Тенис има своју компанију у Руској Федерацији и уопште није мислио да извози одавде у ту земљу, додајући да је само мали део посла који је био планиран био везан за Русију. "Kада неко мрзи постаје његов проблем, јер онда више нема аргумената, нема рационалних чињеница да би своје тврдње поткрепио. Онај који мрзи пре свега њега уништава и лоше говори о њему, а не о ономе против кога је та мржња усмерена“, казао је он. Здравствени систем није пукао, због хероја, а не критизера Председник Србије Александар Вучић поручио је данас да српски здравствени систем није пукао, како то поједини тврде, али да јесте у тешкој ситуацији и да упркос томе напредује, захваљујући херојима у здравству који помажу своју државу, за разлику од ових других који гледају само да јој нашкоде. На питање како коментарише то што је анестезиолог Раде Панић рекао да је наш здравствени систем званично већ пукао и критковао и чланове Kризног штаба, Вучић је рекао: "Да нисам председник одговорио бих брутално, овако само - срамота, наш здравстени систем је у тешкој и компликованој ситауцији, али напредује сваког дана и рађа јунаке и хероје свакога дана". Вучић је захвалио свим тим људима који желе да помогну својој држави, уместо да гледају како да сруше свој здравствени систем и државу. Од броја заражених важније колико смо живота сачували Председник Александар Вучић изјавио је данас да је Србија само у последњих седам дана међу земљама са највећим растом броја новозаражених корона вирусом и истакао да му је важније колико је живота сачувано. "А по том питању, Србија је у значајно бољој позицији од других држава у региону", истакао је председник. Додаје да систем у епидемији види непријатеља, за разлику од неких који у тој невољи виде политичку шансу. Вучић је новинарима у Нишу, упитан да прокоментарише то што је Србија међу три земље са највећим растом новозаражених корона вирусом, рекао да корона вирус има циклично кретање, да је Србија пре 15 дана била најбоља у Европи, а да само у последњих седам дана има велики пораст новозаражених. "Сада имамо велики пораст, само, није то тако од марта, него у последњих седам дана", казао је Вучић. Он је поновио да је Србија у много повољнијој позицији у односу на земље региона, кад је реч о броју преминулих од марта, када је пандемија почела, до данас. "Морам да приметим, да не разумем шта тачно значи број заражених ако имате у виду различите нивое тестирања", рекао је Вучић. Kазао је да Србија има значајно мањи број мртвих, јер тестира доста људи у односу на укупан број становника, наводећи да се не може поредити број новозаражених у Србији, која тестира 23.000 или 24.000 људи, са неком од земаља у региону, која пријави 300 или 500 новозаражених на 1.400 тестираних. Вучић је истакао да Србија улаже огроман новац да би се велики број људи тестирао, установила инфекција и сачували животи. "Мене интересује колико живота смо сачували и колико је преминуло, то ме занима, а не колико је формално пријављених и заражених. Мислите да верујем да имају само 300 или 500 заражених, а тестирају 1.000", казао је Вучић. Додао је да би волео да Србија тестира и до 30.000 или 40.000 људи како би открила што више заражених. Истакао је да је поносан на лекаре и људе који се боре, наводећи да постоје они људи који у корони виде своју политичку шансу. "Ми у корони видимо непријатеља и боримо се свом снагом и свим срцем", казао је Вучић. Не крше се мере, нико није скинуо маску Председник Србије Александар Вучић не сматра да се догађајима попут приказа тенкова у касарни "Мија Станимировић" у Нишу крше мере за сузбијање ширења корона вируса. "Не видим ниједног човека без маске. Уосталом, што сте дошли ако сте забринути? Али, нисте ви забринути, него тек онако, да кажете нешто против мене", рекао је Вучић на питање новинара телевизије Н1, на приказу у нишкој касарни, да ли сматра да такви догађаји крше мере против ширења вируса, наводећи да је Вучићу "јасно шта га пита", ако види како стоје новинари и сниматељи преко пута њега. Вучић је узвратио да сви присутни људи носе маске и да маску нико није скидао, осим њега самог током обраћања новинарима, при чему је, казао је, на раздаљини од шест и више метара у односу на представнике седме силе. Додао је да се, иако слабо разуме питања Н1, труди да на њих одговори. Шта ми тачно замерају? Што радим сваки дан? "Шта ми тачно замерају, што радим сваки дан", узвратио је председник Александар Вучић питањем, на новинарско питање да прокоментарише замерке које су му упућене што је јуче обишао радове на "Београду на води", док, како кажу, људи умиру од короне. А ишао је, каже, јер је и то његов посао, пошто и од тог пројекта живимо, и од тог пореза плаћамо и болнице и клиничке центре и људи добијају плату како би могли да живе. "Шта хоћете? Да стане живот сасвим? А, када кажемо да треба да стане живот да бисмо 14 дана били мирни, онда изађете и позовете људе на улице", рекао је Вучић. Замерају му, додаје, што сваки дан ради и што стиже да уради и многе друге ствари, поред борбе са короном, као и да ти што га критикују за то време иду у шопинг, што само показује њихово лицемерје. "Ти што критикују, после ће да питају где су плате и пензије, јер то ваљда треба с неба да падне, а да нико не ради", навео је Вучић. Исто ће питати, додаје, ако сутра неко буде угрозио нашу земљу зашто нисмо оснажили нашу војску. Председник Србије је запитао да ли сада све треба да стане зато што људи умиру од короне. Нагласио је да то само показује о коликом лицемерју је реч од стране тих људи, док се држава сада сваки дан бори са ковидом и изградњом нових болница. Само је Kина била бржа од нас у изградњи нових болница у ово време кризе и можда још мало ко у свету, каже Вучић. Председник истиче да свуда у Србији има довољно респиратора и медицинске опреме, као и да је опрема у претходна три дана била послата додатно у Ниш, Лесковац и Чачак. "Да ли сте видели негде празне рафове", запитао је Вучић и истакао да се то дешава, као и много већи број мртвих због короне, и у Белгији, Француској, Италији и многим другим западним земљама. "Мала смо земља да би направили своју вакцину, али гледаћемо да је купимо међу првима. Гледамо да се снађемо. Шта ми онда тачно замерате? Извињавам се што се трудим и борим за наш народ", поручио је Вучић. Додаје да је због свега тога ишао да посети и "Београд на води", јер је то највеће градилиште у југоисточној Европи, наш понос, као што је и Војска наш понос.7bb0 Некретнине мог брата не постоје, о другима нећу Председник Србије Александар Вучић рекао је данас да се ни после 30 дана нико није јавио да каже колико то његов брат има земље и станова, јер их и нема, а да о некретнинама брата Драгана Ђиласа не жели да говори. Упитан да прокоментарише информације у медијима о некретнинама брата Драгана Ђиласа, као и претње које је он јуче упутио новинарима, Вучић је рекао да не жели да напада политичке противнике пред представницима страних држава, као што је амбасадор Руске Федерације, као и да их обично и не напада, али сматра да ће бити времена да се различитим стварима позабаве и надлежни органи и политички актери. Он је рекао да ће да одговори на оно што се односи на лажи које су месецима објављиване о његовој породици и подсетио да је пре 30 дана упутио позив свима у Србији да се јаве ако пронађу и један ар земље у Војводини, станове у Београду, пекаре, ресторане који припадају његовом брату. "Нико се није јавио. Неће их ни наћи, јер не постоје. О другима нећу да говорим", поручио је Вучић. Не могу оштро да осудим младе Председник Србије Александар Вучић рекао је данас да не може оштро да осуди младе људе који су јуче ишли у куповину по попустима, али да ће нам то свакако донети додатне проблеме по питању броја заражених короном, што ћемо видети у данима који долазе. "Старији су најсавеснији, али младима смо короном, да бисмо заштитили све људе, а пре свега старије или оне који имају друге коморбититете, уништили живот", рекао је Вучић за Прву ТВ упитан да прокоментарише као и јучерашњи масовни одлазак у шопинг поводом тзв. Црног петка и упозорења лекара да је здравствени систем пред "пуцањем". Kаже и да зато што су дочекали један дан да би нешто имали не може оштро да их осуђује. "Ја се њима извињавам што смо њихову садашњост током годину дана готово уништили, али молим све људе за одговорност", поручио је Вучић и додао, по питању епидемиолошких мера у циљу очувања здравственог система: "Урадићемо оно што морамо да урадимо. Ако будемо морали да уводимо теже мере уводићемо их", рекао је председник за ТВ Прва. Поводом ситуације у Нишу каже да је стање срећом нешто лакше него у Београду и неким другим деловима Србије. Додаје да се крива у Београду нешто заравњује и да ће и отварањем нових ковиод болница у Батајници и Kрушевцу за 15 до 16 дана ситуација бити олакшана. Он очекује да ће тиме да се помогне и Нишу и клиничком центру у том граду. "То је оно што можемо да урадимо, а све остало је на одговорности људи", закључио је председник. Слушајте државу, не лажи о вакцинама Молим људе да слушају своју државу, јер ће се понашати одговорно и узети оне вакцине које буду регистроване, рекао је данас председник Србије Александар Вучић поводом коментара који се тим поводом пласирају на друштвеним мрежама. "Не могу више да слушам да је земља четвртаста, да се од вакцина умире после шест месеци. Да се нико не наљути, али много лудака мисли да су постали све од како постоје социјалне мреже и уништавају животе људи и будућност младих људи", рекао је Вучић за Прва тв у Нишу упитан да прокоментарише конроверзна мишљења око вакцина и да ли ће бити обавезне. Kаже да ако нека од озбиљних земаља региструје вакцину ми ћемо је узети и давати, као и да ће се о њеном примању најпре видети са здравственим радницима, војском, полицијом и комуналним предузећима. "Ако нећете да примите, немојте", поручио је и додао да би онда било фер да такви кажу да ако се разболе од короне неће ићи у болницу. Напомиње да је до сада било много оних који су примљени у болницу, па су после рекли да су погрешили. "Хвала им на томе. Али говорим због оних лажова и превараната на друштвеним мрежама који добро знају да лажу и варају поштене људе, а неке од њих могу да одведу и у смрт неодговорним понашањем", уклазао је Вучић. Он је истакао да Србија још није узела вакцине, јер још нису регистроване у њиховим земљама. "Не можете ви да кажете Kини, Русији или Америци када они региструју да вакцина не ваља. Није реално, али чим региструју, ми се боримо и наручујемо количине", истакао је Вучић. Он је рекао да ће се борба против короне наставити и вакцинацијом и већим тестирањем, позвао је људе да се боре за себе, а лекарима у целој Србији захвалио, јер су, како је казао, јунаци. Остале вести Нећемо проводити санкције против припадника свог народ Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће 10. или 11. јануара разговарати са српским чланом Председништва БиХ Милорадом Додиком и са председницом Републике Српске Жељком Цвијановић о актуелној ситуацији. Вучић са децом из Хрватске: У Србији увек имате свој дом Председник Србије Александар Вучић угостио је данас пре подне децу српске националности из Хрватске, са Баније и Кордуна, којима је поручио да увек чувају и буду поносни на своје име и презиме, да поштују Хрватску, али и да је у Србији увек њихов дом. Вучић упутио божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију Председник Републике Србије Александар Вучић упутио је данас божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију, свештенству Српске православне цркве и свим верницима који Божић славе по јулијанском календару. У честитки се каже: Грабићемо напред, Србија више није крпа за гажење Председник Републике Србије Александар Вучић у интервјуу за новогодишњи број "Новости" рекао је , да је миран, без обзира на притиске, јер су резултати оно што остаје. Вучић изразио задовољство због набавке система корнет Председник Александар Вучић истакао је данас, након приказа способности 72. бригаде за специјалне операције и презентације противоклопног система "корнет", да је веома задовољан што је Србија могла да набави тај систем, као и значајне количине ракета и лансирних уређаја, чиме се побољшава оперативна способност Војске Србије.


source: wikipedia

text: 1355. је била проста година. Догађаји Јануар Фебруар Март Април Мај Јун Јул Август Септембар Октобар Новембар Децембар Рођења Јануар око 1355. - Мирча I Старији, један од најважнијих владара Влашке. (†1418) Смрти Јануар 20. децембра умро Цар Душан Силни Дани сећања 1350-е 51355


Главна страна Г протеин спрегнути рецептори Г протеин спрегнути рецептори (GPCR), такође познати као седам-трансмембрански домен рецептори, 7ТМ рецептори, хептахеликсни рецептори, серпентински рецептори, и Г протеин-везани рецептори (ГПЛР), сачињавају велику протеинску фамилију трансмембранских рецептора који реагују на молекуле изван ћелије и активирају унутрашње путеве преноса сигнала. Крајњи резултат је ћелијски одговор. Г протеин спрегнути рецептори су присутни само код еукариота, што обухвата квасац, хоанофлагелате, и животиње. Лиганди који се везују и активирају ове рецепторе су: на светлост сензитивна једињења, мириси, феромони, хормони, и неуротрансмитери. Они варирају по величини од малих молекула до пептида, и до великих протеина. Г протеин спрегнути рецептори имају учешћа у многим болестима, и стога су биолошка мета за преко 30% свих модерних лекова. Постоје два основна начина преноса сигнала посредством Г протеин спрегнутих рецептора: cAMP сигнални пут и фосфатидилинозитолни сигнални пут. Кад се лиганд веже за GPCR, он изазива конформациону промену рецептора, што омогућава рецептору да делује као фактор размене гуанин нуклеотида (GEF). Након везивања лиганда, GPCR може да активира везани Г-протеин путем замене за њега везаног GDP-а са GTP-ом. Г протеинска a подјединица, заједно са везаним GTP-ом, се тада може дисоцирати од B и Y подјединица и формирати интеракције са интраћелијским сигналним протеинима, или директно са циљним функционалним протеинима, зависно од типа a подјединице (Gaс, Gai/o, Gaq/11, Ga12/13). Општина Штрпце Општина Штрпце (алб. Komuna e Shtërpces) налази се на крајњем југу Србије, на граници са Северном Македонијом. Површина општине је око 248 km2. Обухвата територију од шеснаест села Сиринићке жупе. Седиште општине је истоимено место Штрпце. Општина Штрпце је постојала до 1965. године када је укинута, а поново је формирана 1988. године издвајањем насеља из тадашње општине Урошевац (Сл. лист САП Косова; 05/88). На западу општине извире река Лепенац. На Шар планини се налази познати ски-центар „Брезовица“, а ту је и један од пет националних паркова у Републици Србији, Национални парк Шар-планина. Општина Штрпце се великим делом поклапа са границама Сиринићке жупе. Општина Штрпце је формирана 10. августа 1988. године након што је укинута 31. децембра 1965. и обухвата површину од 247,36 km2. Територија општине налази се у јужном делу Србије, у аутономној покрајини Косову и Метохији. Дискографија Мака Милера Амерички репер, певач, текстописац и музички продуцент Мак Милер објавио је пет студијских албума, два ЕП-а, два албума уживо, тринаест микстејпова, четрдесет синглова (тринаест као главни извођач) и шездесет и један музички спот. Милер је каријеру започео 2007. године као члан хип-хоп групе The Ill Spoken пре него што се одлучио за соло каријеру. Након објављивања неколико соло микстејпова, Милер је потписао уговор са независном издавачком кућом Рострум рекордс, 2010. године. Његов први ЕП On and On and Beyond објављен је у марту 2011. године и нашао се на 55. месту америчке листе Билборд 200. Милеров сингл Donald Trump са микстејпа Best Day Ever, постао је његов први сингл који се нашао на некој листи, а био је 75. на листи Билборд хот 100 и добио je златни сертификат од стране Америчког удружења дискографских кућа. Вести - 27. јун — Колорадо аваланчи су освојили НХЛ Стенли куп, пошто су у финалној серији победили Тампа Беј лајтнингсе са 4 : 2. - 26. јун — Србија је освојила Светско првенство у баскету, победивши у финалу Литванију резултатом 21 : 16. - 24. јун — Врховни суд САД поништио је пресуду стару 50 година која је легализовала абортус у целој земљи. У САД су отпочели протести због укидања федералног права на побачај. - 22. јун — Најмање 1.000 људи страдало је у разорном земљотресу јачине 6,1 јединицу Рихтера који је погодио исток Авганистана. - 17. јун — Голден Стејт вориорси су победили Бостон селтиксе у финалу НБА лиге резултатом 4 : 2 у серији. - 10. јун — Бивша председница Боливије Ђанине Ањез осуђена је на десет година затвора због своје улоге у државном удару против тадашњег председника Ева Моралеса 2019. године. - 5. јун — Патријарх српски Порфирије уручио је томос архиепископу Стефану, којим СПЦ признаје аутокефалност МПЦ—ОА. 28. јун - 1098 — Крсташи у Првом крсташком рату победили Турке у бици код Антиохије. - 1389 — Османска војска предвођена султаном Муратом I сукобила се са српском војску предвођеном кнезом Лазаром у боју на Косову. (на слици) - 1902 — САД од Француске купиле, за 40 милиона долара, концесију за градњу Панамског канала. - 1914 — Припадник организације Млада Босна Гаврило Принцип у Сарајеву је убио аустроугарског надвојводу и престолонаследника Франца Фердинанда и његову жену Софију. - 1919 — Потписан је Версајски мировни уговор између Немачке и савезника, којим је формално завршен Први светски рат. - 1921 — Усвојен је Видовдански устав, којим је Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца проглашена уставном, парламентарном и наследном монархијом с династијом Карађорђевић. - 1948 — На састанку у Букурешту Комунистичка партија Југославије искључена из Информационог бироа комунистичких партија. Да ли сте знали - ... да је персијски владар Дарије I (на слици) први увео принцип штафете? - ... да се последњи атински краљ звао Кодро? - ... да је Огњеслав Костовић Степановић направио први цепелин и то 20 година пре грофа Цепелина? - ... да је Марко Тулије Цицерон добио име од латинске речи cicero која означава биљку леблебија? - ... да се Кока-кола у почетку могла купити једино у апотеци? - ... да се први авион који су конструисали браћа Рајт звао Флајер? - ... да је интернет претраживач Јаху добио име по лику из књиге Гуливерова путовања Џонатана Свифта? Википедија Википедија је енциклопедијски пројекат слободног садржаја на интернету који развијају добровољци помоћу викисофтвера. Чланке на Википедији може мењати свако са приступом интернету. Првобитна верзија започета је 15. јануара 2001, док је издање на српском језику започето 16. фебруара 2003. године. Тренутно Википедија има више од 59 милиона чланака на 309 језика, од којих је преко 660.000 на српском језику. Доприноси Чланке на Википедији заједнички пишу добровољци широм света, а већину страница може да уређује свако ко има приступ интернету. Притом је неопходно поштовати правила и смернице које је усвојила заједница. Постоје странице помоћи у којима је објашњено како се израђују нови или уређују постојећи чланци, како се отпремају и користе слике итд. У било којем тренутку можете да затражите помоћ или да се обратите свом ментору. Заједница До сада је на Википедији на српском језику 308.129 корисника отворило налог, а од тога је 815 активно. Сви уредници су волонтери који удружују напоре у оквиру различитих тематских целина. Посетите Радионицу и сазнајте како и ви можете помоћи. Дискусије и коментари о садржају чланака су добродошли. Странице за разговор користе се за размену мишљења и указивање на грешке како би се постојећи чланци побољшали и употпунили. Википедијом руководи Задужбина Викимедија, некомерцијална организација која управља и низом других пројеката: - Викиречник слободни речник - Викицитат слободни цитати - Викикњиге слободни уџбеници - Викизворник слободна библиотека - Викиновости слободне вести - Викиверзитет слободни материјали за учење - Викиврсте директоријум врста - Медијавики развој вики софтвера - Википодаци слободна база знања - Викиостава слободно складиште медија - Википутовање слободни водич за путовања - Метавики координација заједнице и документација


source: CulturaX

text: Почасни гост Хала 1 арена Хала 1 партер Галерија хале 1 Хала 2А Хала 2Ц Програмске сале Сала "Бранко Ћопић" Плато "Милоша Црњанског" Хала 4 велика и мала сала Почетакsarca2015-10-29T23:37:37+00:00 2.новембар 60. Међународни београдски сајам књигаСиноћ је на Београдском сајму завршен јубиларни 60. Међународни београдски сајам књига, који карактерише: Трајање: 25. октобар – 1. новембар 488 директних излагача (излагачи и суизлагачи) 421 домаћих директних излагача 67 иностраних директних излагача из Русије, Анголе, Белорусије, Босне и Херцеговине, Бразила, Велике Британије, Индије, Ирана, Италије, Јапана, Кине, Немачке, Румуније, Словеније, Француске, Хрватске, Шпаније и Црне Горе 943 учесника (излагачи, суизлагачи и заступљене фирме) 29.968 [...] Примопредајом Отворене књиге завршен 60. Међународни београдски сајам књига Примопредајом Отворене књиге завршен 60. Међународни београдски сајам књигаТрадиционалним чином предаје Отворене књиге 60. Међународног београдског сајма књига, обележена је завршница ове културне манифестације, када је амбасадор Руске Федерације у Београду Александар Чепурин предао Отворену књигу Насеру Ехсанију Фариду, првом саветнику и отправнику послова Исламске Републике Ирана у Србији, земље која ће следеће године бити почасни гост Сајма књига. [...] Додељене новинарске награде на Сајму књигаПоследњег дана 60. Међународног београдског сајма књига, додељене су већ традиционалне новинарске награде за најбољег издавача године, која је припала издавачкој кући "Вулкан", док је за најпрофесионалнији однос према медијима награда отишла издавачкој кући "Лагуна". Према подацима које је саопштила комисија за пребројавање гласова (Татјана Њежић – Блиц, Мелиха Правдић – Радио Београд и Марија Миљевић – РТС) "Вулкан" је победио [...] Сајамској публици представљени лауреати 52. Дисовог пролећа Сајамској публици представљени лауреати 52. Дисовог пролећаСедмог дана 60. Међународног београдског сајма књига на платоу Милоша Црњанског, Градска библиотека "Владислав Петковић Дис" из Чачка, представила је лауреате 52. Дисовог пролећа – Сашу Радојчића и Машу Сеничић. Трибини су присуствовали и песник Војислав Карановић и уметнички директор "Дисовог пролећа" Даница Оташевић. Песник и књижевни критичар Саша Радојичић, добитник Дисове награде за трајан допринос српском песништву, представио је своју [...] Песничко издаваштво: смисао маргине Песничко издаваштво: смисао маргинеНа Међународном сајму књига, у сали "Иво Андрић", одржана је трибина "Песничко издаваштво: смисао маргине". О тој теми дискутовали су критичари, теоретичари и уредници различитих профила: Леон Којен, Бојана Стојановић Пантовић, Дејан Алексић, Ален Бешић, Милан Добричић и Соња Миловановић (модератор). Идеја овог скупа била је да говори о понуди песничког издаваштва код нас. Уредник песничке едиције "Повеља", Дејан Алексић, нагласио [...] Место (не)припадања Место (не)припадањаУ суботу 31. октобра, у оквиру програма Сајма књига у сали "Иво Андрић" одржана је трибина под називом "Драго Кекановић: Место (не)припадања", а разговор са писцем водила је Соња Миловановић. Драго Кекановић, наш писац из Загреба, романсијер и приповедач, деценију и више присутан је својим делом на књижевној сцени. Објављује романе и приче, а међу њима су: [...] Српски језик и језичка политикаДанас је на Међународном београдском сајму књига одржана изузетно значајна трибина о начинима очувања српског језика и језичкој политици. Од чега зависи очување српског језика и зашто је то један од најбитнијих задатака наших културних делатника, говорили су представници Матице српске и Републике српске: проф. др Предаг Пипер, Млађен Цицовић, проф. др Срето Танасић, проф.др Мато Пижурица и проф. др [...] Изложба "Испод Бранкових крила" Изложба "Испод Бранкових крила"На 60. Међународном сајму књига, у сали Бранко Ћопић образовни профил дизајна текстила Школе за дизајн из Београда представља пројектне задатке, идејна решења и лутке инспирисане темама и ликовима из националне и светске књижевне баштине. Маштовите визије за дизајн дечјих тканина различитих намена само су један у низу задатака којим ученици овог профила развијају своја знања и вештине у области примењене [...]


панорамски лифт _ Универзитет у Београду - Архитектонски факултет


text: 18. јул (18.7.) је 199. дан године по грегоријанском календару (200. у преступној години). До краја године има још 166 дана. Догађаји 1290 — Краљ Едвард I је протерао Јевреје из Енглеске. 1536 — Енглески краљ Хенри VIII издејствовао од парламента доношење одлуке о непризнању папске власти. Тиме се утро пут ка стварању независне протестантске Англиканске цркве. 1870 — На Првом ватиканском концилу проглашена је догма о папиној непогрешивости (инфалибилитет) о питању вере и морала свих верника. 1870 — Почео шаховски турнир у Баден-Бадену, Немачка. Победио је Адолф Андерсен. 1877 — Почео шаховски турнир „Франкфурт 1887.“, Немачка. 1925 — Адолф Хитлер, будући нацистички лидер Немачке објавио је први том свог личног манифеста Мајн Кампф. 1942 — Окончана је битка на Козари у Другом светском рату немачка војска је, уз помоћ војске НДХ, после више од месец дана борбе, победила југословенске партизане на планини Козари. у Босанској Крајини. Многа села су била спаљена, а око 50.000 људи одведено је у логоре. 1942 — Сједињене Америчке Државе су објавиле рат Бугарској, Мађарској и Румунији у Другом светском рату. 1971 — Шест емирата у Персијском заливу: Абу Даби, Дубаи, Шарџа, Ум ел Кајвејн и Фуџејра склопило је споразум о оснивању федерације Уједињени Арапски Емирати. 1972 — Власти Египта су затражиле од власти Совјетског Савеза да повуку свих 20.000 војних саветника, при чему су оптужиле совјетске власти да нису послале обећано оружје. 1976 — Нађа Команечи је постала први гимнастичар у историји Олимпијских игара која је добила максималну просечну оцену 10 на Олимпијским играма 1976. 1991 — Председништво СФРЈ донело је на седници у Београду одлуку о повлачењу Југословенске народне армије из Словеније, пошто је Словенија 25. јуна прогласила самосталност. 1992 — Ратни бродови НАТО пакта упловили су у Јадранско море ради контроле спровођења санкција Савета безбедности Уједињених нација. Ово је била прва таква операција у Европи после Другог светског рата. 1994 — У Буенос Ајреса, главног града Аргентине, у експлозији подметнуте бомбе у центру јеврејске заједнице погинуло је 96 људи. 1995 — Након дугог периода мировања, вулкан Суфријер је започео ерупцију која је нанела велике штете острву Монтсерат. 2000 — Индонежанска војска признала је учешће неких својих трупа на муслиманској страни у дуготрајном хришћанско-муслиманском рату на острвима Малуку. 2001 — Скупштина Србије усвојила је законе о радио-дифузији, о борби против организованог криминала и мафије, као и закон којим се Ресор државне безбедности (РДБ) МУП-а Србије трансформише у самосталну Безбедносно-информативну агенцију (БИА). 2003 — Здравко Муцић, босански Хрват, пуштен је из затвора Хашког трибунала после одслужења седам година од деветогодишње казне на коју осуђен за злочине над Србима у логору Челебићи код Коњица у Босни и Херцеговини. 2013 — Градско веће Детроита, са дугом од 20 милијарди долара, поднело је захтев за одлазак у стечај, што представља највећи банкрот једне општине у историји САД. Рођења 1552 — Рудолф II, цар Светог римског царства (1576—1612), краљ Угарске (1572—1608) и краљ Чешке (1575—1611). (прем. 1612) 1811 — Вилијам Мејкпис Текери, енглески књижевник. (прем. 1863) 1837 — Васил Левски, бугарски револуционар, вођа борбе за ослобођење од османске владавине. (прем. 1873) 1853 — Хендрик Антон Лоренц, холандски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1902). (прем. 1928) 1867 — Маргарет Браун, америчка хуманисткиња и активисткиња. (прем. 1932) 1871 — Ђакомо Бала, италијански сликар, наставник уметности и песник. (прем. 1958) 1887 — Видкун Квислинг, норвешки официр и политичар, премијер Норвешке (1942—1945). (прем. 1945) 1900 — Натали Сарот, француска књижевница, драматуршкиња, есејисткиња и правница. (прем. 1999) 1909 — Андреј Громико, совјетски политичар, дипломата и државник, председник Државног савета СССР (1985—1988). (прем. 1989) 1914 — Ђино Бартали, италијански бициклиста. (прем. 2000) 1918 — Нелсон Мандела, јужноафрички политичар, добитник Нобелове награде за мир (1993) и 1. председник Републике Јужне Африке (1994—1999). (прем. 2013) 1921 — Џон Глен, амерички марински пилот, астронаут, инжењер и политичар. (прем. 2016) 1931 — Саша Залепугин, хрватски новинар и ТВ водитељ. (прем. 2022) 1934 — Дара Чаленић, српска глумица. (прем. 2021) 1938 — Пол Верховен, холандски редитељ, сценариста и продуцент. 1938 — Радомир Рељић, српски сликар. (прем. 2006) 1938 — Ијан Стјуарт, шкотски музичар, најпознатији као суоснивач и клавијатуриста групе -{The Rolling Stones}-. (прем. 1985) 1940 — Џејмс Бролин, амерички глумац, продуцент и редитељ. 1942 — Ђакинто Факети, италијански фудбалер. (прем. 2006) 1944 — Милка Цанић, српска лекторка, најпознатија као супервизорка квиза Слагалица на Радио-телевизији Србије. (прем. 2016) 1944 — Јелена Шантић, српска балерина, теоретичарка балета и мировна активисткиња. (прем. 2000) 1963 — Марк Ђирардели, швајцарски алпски скијаш. 1967 — Вин Дизел, амерички глумац, продуцент, редитељ и сценариста. 1968 — Зоран Милинковић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1971 — Пени Хардавеј, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. 1975 — Дерон Малакијан, јерменско-амерички музичар и музички продуцент, најпознатији као гитариста и певач групе -{System of a Down}-. 1975 — -{M.I.A.}-, енглеска музичарка, музичка продуценткиња и активисткиња. 1976 — Елза Патаки, шпанска глумица и модел. 1977 — Александар Морозевич, руски шахиста. 1977 — Кели Рајли, енглеска глумица. 1978 — Вирџинија Рађи, италијанска политичарка, адвокатица и прва градоначелница Рима. 1978 — Мелиса Терјо, француска новинарка. 1980 — Кристен Бел, америчка глумица. 1980 — Дејвид Блу, америчко-израелски кошаркаш. 1982 — Пријанка Чопра, индијска глумица, певачица и модел, Мис света (2000). 1984 — Џамон Гордон, амерички кошаркаш. 1985 — Џејмс Нортон, енглески глумац. 1987 — Лијана Свит, мађарска порнографска глумица. 1988 — Реџи Рединг, амерички кошаркаш. 1989 — Семјон Антонов, руски кошаркаш. 1992 — Танасис Андетокумбо, грчки кошаркаш. 1998 — Адам Мокока, француски кошаркаш. 1999 — Његош Петровић, српски фудбалер. 2000 — Ибрахим Мустафа, гански фудбалер. Смрти 1100 — Готфрид Бујонски, крсташ (рођ. 1060) 1374 — Франческо Петрарка, италијански писац. (рођ. 1304) 1610 — Микеланђело Меризи да Каравађо, италијански сликар (рођ. 1571) 1721 — Жан Антоан Вато, француски барокни сликар. (рођ. 1684) 1730 — Франсоа де Нефвил, војвода од Вилроа, француски војсковођа и маршал. (рођ. 1644) 1817 — Џејн Остин, енглеска књижевница. (рођ. 1775) 1872 — Бенито Пабло Хуарез, мексички државник и национални херој, председник Мексика (1858—72). (рођ. 1806) 1994 — Предраг Голубовић, филмски редитељ и сценариста. (рођ. 1935) 2018 — Бартон Рихтер, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику. (рођ. 1931) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Преподобни Атанасије Атонски Свети Сергије Радоњешки Дан устава у Уругвају Међународни дан Нелсона Манделе


Подржавам важне пројекте без обзира на политику - | - Извор: Танјуг Председник Србије Александар Вучић рекао је да на Златибор, где је данас пуштена у рад панорамска гондола, није дошао због разговора политичких партија, за који је, како каже, увек био и биће спреман, већ да подржи важан пројекат. Извор: Пинк Он се на тај начин обратио окупљеним грађанима након говора председника општине Чајетина Милана Стаматовића који је и председник опозиционе странке Здрава Србија, а који је рекао да долазак председника Вучића треба да се схвати као почетак дијалога власти и опозиције. Вучић је навео да се као председник државе радује сваком успеху и свему што добро доноси нашим грађанима и нашој земљи. "Од мене нећете чути да је гондола лоша, зато што је иницирао и градио неко други. Било би срамота да то говорим. Поносан сам на гондолу и помоћи ћемо колико год будемо могли и око почетне станице и других ствари", навео је председник. Он је рекао да га не занима ко је на власти и чија је идеја и ко је на томе радио. Додаје да је дошао да честита свима који су радили на тако великом пројекту не само за Златибор већ за целу Србију и поручио да тако треба и даље да се ради. Председник је најавио да ће пут до Пожеге бити завршен до краја године, до Светог Николе, јер то много значи за Златибор. "Изградићемо обилазницу око Златибора, пут за Пониквама, брзу саобраћајницу ка Ужицу са краком према Kотроману и Вишеграду како би Златибор приближили Београду", навео је он. Додаје да је за Златибор важна и изградња секундарног гасовода и да се сада води велика трка између два туристичка места Златибора и Врњачке бање. Остале вести Нећемо проводити санкције против припадника свог народ Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће 10. или 11. јануара разговарати са српским чланом Председништва БиХ Милорадом Додиком и са председницом Републике Српске Жељком Цвијановић о актуелној ситуацији. Вучић са децом из Хрватске: У Србији увек имате свој дом Председник Србије Александар Вучић угостио је данас пре подне децу српске националности из Хрватске, са Баније и Кордуна, којима је поручио да увек чувају и буду поносни на своје име и презиме, да поштују Хрватску, али и да је у Србији увек њихов дом. Вучић упутио божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију Председник Републике Србије Александар Вучић упутио је данас божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију, свештенству Српске православне цркве и свим верницима који Божић славе по јулијанском календару. У честитки се каже: Грабићемо напред, Србија више није крпа за гажење Председник Републике Србије Александар Вучић у интервјуу за новогодишњи број "Новости" рекао је , да је миран, без обзира на притиске, јер су резултати оно што остаје. Вучић изразио задовољство због набавке система корнет Председник Александар Вучић истакао је данас, након приказа способности 72. бригаде за специјалне операције и презентације противоклопног система "корнет", да је веома задовољан што је Србија могла да набави тај систем, као и значајне количине ракета и лансирних уређаја, чиме се побољшава оперативна способност Војске Србије.


text: Чашица Чашица (лат. calyx) је део перијанта (цветног омотача) који се налази на ободу цветне ложе. Чашица представља скуп чашичних листића, лапова и сепалних листића. Основни део чашице су чашични листићи. Они се разликују од круничних листића по томе што су мањи и углавном зелене боје. Најчешће имају широку основу и целовит руб. У овим листићима се налази хлорофил, тако да могу да врше фотосинтезу. Главна улога чашице је заштита осталих делова цвета.[1][2] У чашици, чашични листићи могу да буду срасли или раздвојени. Код врста код којих чашични листићи срастају, то срастање није потпуно, тако да врхови листића остају слободни, у облику зубића. Део чашице који настаје срастањем чашичних листића назива се цев чашице (tubus calycic). Главна улога чашице је заштита осталих делова цвета, које штити док су неразвијени, или у развоју. Код неких представника нпр. из породице главочика чашични листићи су абортирали или су метаморфозирали, пошто се цветови налазе у цвасти која је заштићена лшћем опште чаше, те не постоји потреба за заштитом чашичних листића. Чашични листићи могу да се преобразе у длаке или трнолике органе и имају улогу у расејавању плодова. Највећи број цветова има чашице са актиноморфном грађом (кроз чашицу се може провући више равни симетрије), а потом следе цветови са зигоморфном грађом (могу се провући две равни симетрије), док је веома мали број цветова који су асиметрични. Чашица најчешће опада после цветања, међутим код неких биљака, листићи чашице опадају убрзо по отварању цвета, док се код неких задржавају и после цветања, па могу заостати и на зрелим плодовима (нпр. јабуке, крушке, мушмуле...). Код љоскавца (Physalis alkekengi) чашица обраста око зрелих плодова у облику бобица, и постаје обојена црвеном бојом те служи за привлачење пажње птица које једу плодове и тако размножавају врсту. Иако су чашични листићи углавном зелене боје и мањи од круничних, постоје и врсте код којих су чашични листићи интензивно обојени или имају веће димензије од круничних листића. Код неких цветова (нпр. кукурек) чашица преузима улогу крунице, пошто је круница метаморфозирала у нектарије. У анатомском погледу чашични листићи су доста прости. На попречном пресеку кроз чашични листић се примећују епидермис лица, епидермис наличја и мезофил листа. Епидермис чини слој ћелија које су међусобно срасле и које су кутинизиране. Кутикула је код чашичних листића доста редукована у односу на асимилационе листове. Епидермис лица је боље развијен од епидермиса наличја чашичних листића. У епидермису се налазе стоме, а често се јављају и различите врсте длака. Мезофил чашичних листића гради паренхим између кога се налазе велики међућелијски простори. У ћелијама мезофила се налази хлоропласт који који даје зелену боју чашици већине цветова. Мезофил није диференциран на сунђерасто и палисадно ткиво. Проводни снопићи су по типу затворени колатерални и просте су грађе, а налазе се у мезофилу.


text: Српски протест упућен Америци због Косова и Метохије У тексту Ендрју Парвиса, у еминентом америчком часопису Тајм, од 21. фебруара 2008. године, описују се догађаји, од тог четвртка, са београдских улица на непристрасан начин (али ипак линкови за друге текстове са стране могу да наведу читаоца само на једну - албанску - страну). После набрајања учесника-говорника на митингу испред Народне скупштине (посебно апострофирајући редитеља Емира Кустурицу и победника Аустралијан опена Новака Ђоковића) Ендрју Парвис, писац овог текста (уз помоћ Дејана Анастасијевића из Београда), истиче да се група од неколико стотина људи одвојила од 500.000 присутних на митингу и кренула пут амбасада САД и Хрватске. Том приликом је, наглашава аутор текста, мања група бацала каменице и молотовљеве коктеле на зграде поменутих амбасада. Затим се писац осврће на молебан испред Храма Светог Саве на Врачару и истиче подршку нобеловца Александра Солжењицина (који живи у САД-у, држава Вермонт) Србима уз позив да остану код гробова својих предака. Затим се у тексту истичу догађаји који су се десили после протеста и молебна, и став светских и европских политичара на ту тему. Са друге стране наводе се и оне државе које дају подршку Србији у настојањима да се Косову не призна независност - Русија, Кина, Шпанија, Кипар, Румунија, Словачка,... На крају се даје пресек тренутног стања и мишљења неких министара у српској Влади о самопроглашеној независности Косова.