text: Марксизам је филозофски правац, социолошка теорија, критика политичке економије и политичка идеологија утемељена на списима немачког филозофа Карла Маркса (по којој је добио име) и Марксовог пријатеља и сарадника Фридриха Енгелса. Од свих тих списа је најважнија Марксова недовршена књига Капитал (нем. Das Kapital). Марксизам своје мотиве, метод и основне категорије црпи на критици енглеске политичке економије, француског утопијског социјализма и немачке идеалистичке филозофије из прве половине 19. века у свом настојању да капиталистичко друштво надогради на научној и револуционарној основи. Марксизам историју тумачи кроз сукоб повлашћених и потлачених друштвених класа, и сматра да ће експлоатација рада, идеолошке заблуде и ауторитарни односи бити укинути стварањем бескласног друштва званог комунизам. Као прелазна фаза између капитализма - кога марксисти сматрају последњим стадијумом класног друштва - и комунизма, успоставља се социјализам у коме би постепено требало да се укине робноновчана привреда заснована на: оплодњи вредности, оптицају капитала, приватном власништву над средствима за производњу, и тржишној алокацији ресурса, роба и услуга. Марксизам се данас углавном повезује с револуционарним социјализмом, односно разним комунистичким покретима и државама, иако су све до 20. века међу марксисте спадали и умерени социјалисти од којих ће касније настати модерна социјалдемократија. Након пада Берлинског зида и пропасти комунистичких режима у Источној Европи, марксизам - који је био њихова службена идеологија - је изгубио доста поборника, али је мањи део марксиста то схватио као прилику за рехабилитацију своје филозофије, коју су, по њиховим наводима, изопачили заговорници тоталитаризма као Стаљин, Енвер Хоџа, Мао и Пол Пот. Према филозофском схватању историје, марксизам полази од претпоставке историјског материјализма који је сажето изражен у Марксовом предговору Прилогу критици политичке економије из 1859. године: Кроз скуп филозофских и социолошких теорија друштва, економске критике и анализе историјског развоја идеја, структура и односа једног друштва проналази се заједнички именитељ свих марксистичких праваца који се препознаје у сагледавању експлоатације рада као темељној чињеници на којој се одиграва читава материјална репродукција друштвеног живота. У капитализму специфичност експлоатације рада почива на оплодњи вредности роба и услуга намењеним размени на тржишту. Стога се већина марксиста труди да препозна скривене облике друштвених процеса и институција кроз које се радничка класа лишава вишка вредности који присваја буржоазија. Свака политичка пракса која је темељена на радовима Маркса и Енгелса може се звати марксизмом; у то спадају различити облици политика и деловања комунистичких странака и комунистичких држава као и академско истраживање унутар многих поља друштвених наука. Иако постоје многе теоријске и практичне разлике између марксистичких струја већина њих деле заједнички темељ који је садржан у: третирању материјалних услова људског живота и друштвених односа као полазне основе у анализи конкретног друштва у одабраном историјском тренутку поставци да свест људи огледану у њиховој идеологији и култури одражава материјалне услове и односе у производњи, расподели, размени и потрошњи једног друштва разумевању класа у погледу различитих улога које имају у економским производним односима и одређеним положајима моћи које имају у друштву разумевању историчности и пролазности материјалне основице друштвених односа, затим идеолошких категорија једне епохе и институционалног склопа датог друштва погледу на историју према коме класна борба обликује сваку епоху одређене друштвено-економске формације, покрећући револуционарне политичке, друштвене и економске промене симпатијама према радничкој класи и пролетаријату као главном субјекту револуционарног обарања капитализма. Главне тачке раздора међу марксистима концентришу се око начина извођења револуције и колико су радници спремни за такав подухват с обзиром на специфичне околности сваке земље и њен ниво развоја производних снага, затим у погледу карактера социјализма као прелазног друштвеног облика ка комунизму; ту спада и критика реал-социјалистичких држава које су постојале током 20. века. Унутар марксизма постоје различите струје, које су чак и у међусобном сукобу у погледу теоријских и методолошких поставки дијалектичког и историјског материјализма али и критике политичке економије. Све то чини да је веома тешко дати јединствену дефиницију марксизма, пошто се он и данас развија у критичкој дистанци према претходним полазиштима, у различитим националним културним срединама и с обзиром на актуелне кризе капиталистичког система који је у међувремену добио глобалне размере, како у погледу распрострањености у друштвима широм света, али и као међународног економског поретка. Класични марксизам Класичним марксизмом се означавају радови и концепције Карла Маркса и Фридриха Енгелса који су разасути у многим њиховим списима. Израз „класични марксизам“ се често користи да се разликује од осталих „марксизама“ као праваца који су настали касније, а нарочито у XX веку. Остала је анегдота да је Маркс, једном приликом, написао у писму вођама француских радника Жилу Геду и свом зету Полу Лафаргу, који су обоје тврдили да познају марксистичке принципе да „ако је то марксизам онда, ја нисам марксиста“. Као што је амерички марксиста Хал Дрејпер рекао: „постоје мало мислилаца у модерној историји чија је мисао била тако лоше представљена, од стране марксиста и антимарксиста“, ни данас нису завршена спорења и поновне интерпретације Марксовог дела и Енгелсових тумачења, за која се тврди да представљају енгелсизам, који је на догматски начин усисан у поставке марксизма-лењинизма као официјелне идеологије реал-социјалистичких држава у XX веку. Карл Маркс и Фридрих Енгелс Карл Хајнрих Маркс је био веома утицајни немачки филозоф јеврејског порекла, политички економиста, социолог, социјалистички револуционар и мислилац. Маркс се дотицао великог броја различитих проблема, укључујући отуђење и експлоатацију радника, разумевање анатомије капиталистичког начина производње, критику политичке економије и њених категорија, развијање дијалектичког и историјског материјализма. Ипак, најпознатији је по анализи историје у контексту класних борби као што је то сажела почетна реченица у Комунистичком манифесту: „Историја свих досадашњих постојећих друштава је историја класних борби.“ Утицај њихових идеја, већ популарних током његовог живота, је много био проширен победом руских бољшевика у Октобарској револуцији 1917. У ствари постоји мали број делова света који нису значајно били додирнути марксистичким идејама у току 20. века. Фридрих Енгелс је био немачки политички филозоф 19. века. Он је био блиски сарадник Карла Маркса и многе концепције марксизма су настале под његовим упливом. Први пут су се срели у септембру 1844. Открили су да имају сличне погледе на филозофију и буржоаско друштво те су одлучили да раде заједно, написавши одређен број радова међу које спада -{Die heilige Familie}- (Света породица). Након што је француска влада депортирала Маркса из Француске у јануару 1845. Енгелс и Маркс су одлучили да се преселе у Белгију која је тада омогућавала већу слободу изражавања него неке друге земље у Европи. Енгелс и Маркс вратили су се у Брисел јануара 1846. где су засновали комунистички комитет за кореспонденцију. Године 1847. Енгелс и Маркс су заједно започели да пишу један памфлет по угледу на Енгелсове Принципе комунизма. Довршили су памфлет од 12.000 речи у шест недеља израженим једноставним стилом како би идеја комунизма била разумљива широј публици и издали га под називом Комунистички манифест у фебруару 1848. У мају те године Белгија је депортовала Маркса и Енгелса. Преселили су се у Келн где су започели да издају критичко радикалне новине -{Neue Rheinische Zeitung}-. Године 1849. морали су да напусте Немачку и сместили су се у Лондон. Пруске власти су вршиле притисак на британску власт да их протера, али премијер Лорд Џон Расел је одбио тај предлог. Породица Маркс је живела у тешкој оскудици, па је Фридрих Енгелс често помагао у њиховом издржавању. После Марксове смрти 1883. године, Енгелс је посветио остатак свога живота уређујући и преводећи Марксове списе. Он је исто тако значајно допринео феминистичкој теорији видевши као узрок моногамног брака доминацију мушкарца над женом. У том смислу повезује комунистичку теорију са породицом тврдећи да су мушкарци доминирали женама као што је капиталистичка класа доминирала радницима. Енгелс је умро у Лондону 1895. Рани утицаји Класични марксизам је био под утицајем различитих мисаоних праваца тога доба: Немачки филозофи у које спадају: Имануел Кант, Георг Вилхелм Фридрих Хегел, Лудвиг Фојербах Енглески и шкотски политички економисти у које спадају: Адам Смит и Дејвид Рикардо, Вилијем Пети. Француски друштвени теоретичари у које спадају: Жан Жак Русо, Шарл Фурије, Сен Симон, Пјер Жозеф Прудон, Флора Тристан, Луј Бланк Рани утопијски, хришћански и ситнобуржоаски социјализам: Роберт Овен, Томас Карлајл, Карл Грин, Жан де Сисмонди Остали утицаји су: Антички материјализам нпр. Епикур, Лукреције Ђанбатиста Вико Главне идеје Главне идеје Марксовог и Енгелсовог колективног дела укључују: средства за производњу: представљају комбинацију средства за рад и предмета рада које користе радници при изради роба и услуга. У средства за рад спадају машине, алати, опрема, инфраструктура и „све оне ствари помоћу којих човек делује на предмет рада...“. У предмете рада спадају сирови материјали и енергије директно преузетих из природе или као полуфабрикати у даљем процесу производње. Средства за производњу сама по себи не стварају нову вредност већ је преносе кроз амортизацију на финални производ. Радна снага ствара новостворену разменску вредност роба и услуга на тржишту. Вредност је изражена друштвено потребним радном времену за њихову производњу и транспорт. а које је са своје стране одређено тренутно доступним степеном продуктивности технологије, технике и знања. начин производње: образује се у дијалектичкој међуповезаности производних снага (средства за производњу, знања, радно становништво) и производних односа (у шта спада власништво, моћ и контролни односи који владају међу члановима друштва често кодификовани кроз правни систем и морална начела; кооперативни радни односи и облици повезивања у процесу производње; односи међу људима и предметима њиховог рада и односи између друштвених класа). база и надградња: Маркс и Енгелс користе метафору „база-надградња“ да објасне тоталитет односа у друштву између појединаца, група и класа који се обликују у међусобној дијалектичкој повезаности са материјалном репродукцијом њиховог индивидуалног и колективног живота, а на чијем битисању израста идеолошко-институционална надградња на основу политичко-правних филозофија и категорија које се кристалишу у једном историјском раздобљу. Бази кореспондира друштвена свест у коју спадају религијске, филозофске, обичајне, етичке, културолошке и остале идеје, појмови и представе. База условљава институционалну надструктуру и друштвену свест. Конфликт између развоја материјалних производних снага и производних односа узрокује друштвене револуције и кретања у економском темељу који ће пре или касније довести до преобликовања целокупне друштвене надструктуре. Али за Маркса процес није једносмеран – рефлексиван је и дијалектичан. База одређује надструктуру у првој инстанци и остаје темељ облика друштвене организације која тада може повратно деловати на базу. Однос између надструктуре и базе се сматра дијалектичним, а не као одељени узрочно-последични однос. класна свест: Класна свест значи самосвест класе о свом месту и интересима у друштвеној структури, а пре свега у материјалној репродукцији друштва. Код радника је она веома битна да би уопште могла да наступи револуција и ослободилачко обарање капитализма. Класна свест владајуће буржоазије је оптерећена фетишистичким категоријама и идеолошким представама што се одражава у њеним блиским књижевним делима, уметничким доживљајима света и људи, научним појмовима, обичајним и моралним праксама, политичким опредељењима и схватањима, правном резоновању итд. идеологија: Без давања опште дефиниције за идеологију Маркс је неколико пута користио овај термин да одреди производњу "слике" друштвене стварности. Према Енгелсу, „идеологија је процес постигнут од мислиоца свесно, тачно је, иако лажном свешћу. Праве мотивишуће силе које га подстичу остају му непознате; другачије то не би био идеолошки процес. Стога замишља лажне или на први поглед мотивирајуће силе“. Због тога што владајућа класа контролише средства за производњу, надградња друштва као и њезина владајућа правна и морална правила ће бити одређена ономе што је у најбољем њиховом интересу. Као што је Маркс рекао славно у Немачкој идеологији, „идеје владајуће класе су у свакој епохи владајуће идеје тј. класа која влада материјалним силама у друштву истовремено влада његовим интелектуалним силама“. Стога је идеологија друштва од изразите важности, јер чини да се класе и поред свог конфликта држе кроз лажну свест о друштвеној стварности у међусобној хармонији и послушности (као рецимо фетишизам робе за који се сматра да је природни облик производње материјалних добара). историјски материјализам: Историјски материјализам је први артикулисао Маркс иако сам није користио тај термин. Он тражи узроке развоја и промена у људским друштвима у материјалној репродукцији и производним односима, а која преко основних категорија на којима почива утиче на низање филозофских, правних, политичких, моралних, религиозних идеја, концепција, установа и институција целокупног друштвеног живота (нпр. друштвене класе, политичке структуре, идеологије). Однос између материјалне базе и друштвене надградње је дијалектичан, што значи да ови чиниоци међусобно утичу једни на друге и прожимају се кроз своје функционисање, с тим што материјална производња, расподела, размена и потрошња дају архитектуру, обим, начело, услов и границе деловања друштвене надградње. политичка економија: Термин политичка економија је неколико векова пре Маркса значио проучавање услова под којим је организована материјална производња људи у држави капиталистичког друштва. Политичка економија стога проучава механизам, структуре и институције материјалне репродукције која се одвија кроз тржишта, акумулацију капитала и оплођавање вредности. Маркс је критиковао класичну политичку економију и њене категорије као специфичан вид идеологије капиталистичког друштва и самонаметнутих фетишистичких представа о буржоаском друштву. експлоатација: Маркс експлоатацију радничке класе од стране буржоазије види као инхерентно својство и кључни елемент капитализма и слободног тржишта. Робе добијају своју разменску вредност на основи друштвено потребних радних часова за своју производњу, а који су са своје стране одређени тренутно доступном продуктивном технологијом. Робе се продају на тржишту за новац који се акумулише у рукама капиталисте. Профит који је присвојио капиталиста је разлика између вредности производа добијене од уложених просечних друштвено потребних радних часова радника и наднице коју радник прима за продају своје радне снаге; другим речима, на темељу плаћања радника мање од пуне вредности који је он остварио својим радом, капиталистичка класа присваја вишак вредности путем реализације роба на тржишту. Вишак вредности се даље дели на профит, камату и ренту, а један његов део чине и порези. Буржоаска политичка економија и савремена економика вођена маргинализмом оспоравају да се на овакав начин капитал оплођује и увећава. За профит се узима да је настао повољном констелацијом понуде и потражње на тржишту, али је Маркс у својим радовима непрестано побијао такво становиште, указујући да понуда и потражња могу имати само редистрибутивни ефекат на укупно новостворену вредност. Што би се добило на једној страни, на другој би се изгубило, а свакодневна пракса економског живота указује да се продуктивност технике и рада стално повећава уз пратеће увећање вредности укупног националног дохотка. Упркос тврдњама савремене економске науке да раст плата и доходака прати увећавање продуктивности рада, многобројне студије показују да цена рада видно заостаје за продуктивношћу, што указује на исправност Марксових постулата о експлоатацији рада под маском слободне тржишне размене. отуђење: Маркс спомиње отуђење људи од људске природе у производном процесу али и у целокупном друштвеном животу капитализма. Отуђење описује објективне услове особе у буржоаском друштву и није нужно да неко верује или се осећа да је отуђен, да би само отуђење постојало. Класа Маркс је веровао да се друштвена класа обликује њеним односом према средствима производње (у опозицији према томе да је класа одређена само по богатству тј. да постоји само стратификација на основу дохотка на нижу, средњу и високу класу као што се то често чинило у дотадашњој социјалној филозофији) и њеним местом у материјалној репродукцији друштва која обухвата производњу, расподелу, размену и потрошњу. Маркс описује неколико друштвених класа у капитализму: пролетаријат: представља велику масу становништва која је лишена средстава за производњу и принуђена је да продаје радну снагу ради одржања свога живота и живота својих породица, обављајући најамни рад путем кога капиталиста црпи вишак вредности који га радник додаје робама у процесу производње. Према Марксу, капиталистички начин производње непрекидно ствара услове под којим буржоазија искориштава пролетаријат, због чињенице да машине, техника, материјали, природна богатства и крајњи производ добијају облик приватног капитала који се стално акумулише у рукама својих поседника. буржоазија: чине је власници земље и средстава за производњу, који новчаним капиталом купују радну снагу, чијом се експлоатацијом извлачи вишак вредности у облику профита, камате и ренте. Ове последње категорије стицања дохотка јесу основица за поделе међу слојевима унутар буржоазије и њихове опречне интересе. Буржоазија се може даље поделити на крупну буржоазију и ситну буржоазију. Ситна буржоазија су они који на основу малог поседа запошљавају радну снагу али и сами раде у својим предузећима, радионицама, газдинствима или магазинима. То могу бити мали власници, занатлије, сељаци који имају земљу али и трговци. Маркс је предвиђао да ће ситна буржоазија евентуално бити уништена непрестаном концентрацијом и централизацијом капитала кроз конкуренцију на тржишту, стварањем олигопола те да ће велики део њених припадника бити гурнут у пролетаријат, а мањина ће се регрутовати у редове крупне буржоазије. Маркс је идентификовао и друге класе као: лумпенпролетаријат: сиромаси, болесници, инвалиди, бескућници, сирочад, удовице, криминалци, вагабунди, просјаци итд. Људи који су на друштвеној маргини и који су принуђени да се продају било коме да би преживели. Они су настали као последица првобитне акумулације капитала, као што је био случај са некадашњим британским кметовима који су избачени са општинске земље и феудалних имања на којима су вековима живели. Лумпенпролетеријат се стално обнавља захваљујући флуктуацијама капиталистичке акумулације у току даљег развоја капитализма. земљопоседници: Класа људи који су су чинили некадашњу аристократију, наследивши посед из феудалних времена, стичу богатство и моћ захваљујући ренти коју убиру из вишка вредности, а који се остварује у производном процесу експлоатацијом радне снаге у индустрији под контролом капиталиста или пак директном експлоатацијом рада сељаштва на земљи која је под закупом. сељаштво и пољопривредници: Ову класу је гледао као неорганизовану и подложну реакционарним расположењима за револуцију. Веровао је и да ће та класа нестати претварањем земљорадње у крупну монополистичку пољопривредну производњу под утицајем концентрације и централизације капитала, и да ће већина њих постати индустријски пролетаријат или резервна армија рада. Марксова теорија историје Марксистичка теорија се заснива на историјском материјализму који разуме људско друштво као дијалектички тоталитет који је одређен материјалним условима репродукције свог опстанка и развоја, а њега чини сложена мрежа односа у које људи ступају да би испунили биолошке и културом развијене потребе на основици природних ресурса и технике којом располажу. Материјална репродукција чини темељ и основни фактор који обликује друштвену надградњу која се састоји од политичко-правног система и културних, моралних и религиозних образаца колективног људског битисања. Међу њима не постоји једноставан узрочно-последични однос већ дијалектичко јединство и међусобно прожимање и условљавање. Економију не треба схватити као пуку научну дисциплину ограничену на данашње обличје капитализма које је он задобио у различитим националним границама. Критика политичке економије коју је Маркс извео у својим делима управо иде на то да покаже пролазни и историјски карактер темељних економских категорија којима барата дато друштво у својој свакодневној материјалној производњи, расподели, размени и потрошњи. Те категорије чине темељне појмове и представе на којима се надовезују филозофске идеје и правно-политичке концепције чија је функција успостављање и стабилизација друштвене структуре, њеног институционалног склопа и класног поретка. Марксизму се често пребацивао економизам у тумачењу друштвеног живота и његових разноврсних феномена али се тиме губи из вида дијалектички метод на коме историјски материјализам инсистира у анализи једне епохе. Идеологија, политика, право, морал, религија, култура и мрежа друштвених институција повратно делује на производну структуру и процесе једног друштва, и њу усмеравају у одређеним правцима развоја. Марксизам и те како такве утицаје узима у обзир и покушава да их објасни на научној основи. Међутим, основну анатомију, улогу, границе и начело функционисања целокупне друштвене надградње даје материјална репродукција и њен "резон" на коме почива, а која одражава класне односе међу друштвеним групама. У општем погледу Маркс и Енгелс су идентификовали пет друштвено-економских формација које су се појавиле у историји Западне Европе и света и које би настале евентуалном еманципацијом радничке класе у будућности: Примитивни комунизам: виђен је у кооперативним племенским друштвима у далекој прошлости човечанства. Робовласничко друштво: које се рађа када племе постане град-држава и када заробљава велики број робова. Тада се ствара робовласничка и војна аристократија и зачиње се обимнија трговина. Феудализам: земљопоседничка аристократија постаје владајућа класа на основу феудалног власништва и власти, на чијој земљи морају да раде кметови. Трговци се полако претварају у прве капиталисте. Капитализам: успоставља се владајућа класа капиталиста која располаже новчаним капиталом и средствима за производњу на основу којих експлоатише радничку класу под фикцијом слободног уговора. Диктатура пролетаријата: означава прелазан период социјализма у коме радници јачају класну свест, збацују капиталисте и преузимају контролу над државом, природним ресурсима и средствима за производњу. Комунизам: бескласно и бездржавно друштво које почива на високој основици производних снага и рационалној контроли материјалне производње, расподеле, размене и потрошње.. Марксистичке школе мисли Западни марксизам Западни марксизам је термин којим се описује широка разноликост марксистичких теоретичара ситуираних у западној и средишњој Европи (а у другој половини 20. века и у Северној Америци) у контрасту са званичном доктрином марксизма-лењинизма у Совјетском Савезу и земљама Источног блока и маоизма у Народној Републици Кини. Структурални марксизам Структурални марксизам је приступ марксизму темељен на структурализму, примарно темељен на радовима француског теоретичара Луја Алтисера и његових ученика. Био је значајан у Француској у касним 60-има и 70-има и утицао је на филозофе, политичке теоретичаре и социологе изван Француске у 70-има. Неомарксизам Неомарксизам је школа марксизма која је започела у 20. веку и базирала се на раним делима Маркса, пре утјецаја Енгелса, која су усредоточавала на дијалектички идеализам уместо на дијалектички материјализам. Стога је одбила економски детерминизам и била више либертаријанска. Неомарксизам додаје шире разумевање друштвене неједнакости, статуса и моћи Макса Вебера ортодоксној марксистичкој мисли. Франкфуртска школа Школу је основао Х. Веил, немачки богаташ који је окупио немачке недогматске марксисте (М. Хоркхајмер, Т. Адорно, Х. Маркузе, Е. Фром, Ф. Нојман) који су углавном били јеврејског порекла, па су повлачењем пред Хитлером, Франкфуртску школу преселили на америчке универзитете Колумбија, Принстон, Беркли. Након Другог светског рата институт се враћа назад у Франкфурт, где делује „друга генерација“ и Ј. Хабермас. Познати су по „критичкој теорији друштва“ која се темељи на изворној марксистичкој филозофији. Они критикују и одбацују позитивизам. Адорно и Хоркхајмер следећи Ф. Ничеа критикују просветитељство и човека доминантног над природом, а заробљеником властитог инструменталног ума. Друштвена промена није сводива на економски детерминизам, нови социјални покретачи промена су произвођачи идеја, а не ствари. Најпознатију критичку историју марксизма написао је Лешек Колаковски: Главни токови марксизма I, II и III. (1976—1978). Напомене Овај текст је извод из дефиниције марксизма у „Лексикону страних речи и израза“ Милана Вујаклије. Види још Секуларна религија Референце Литература Jon Elster, An Introduction to Karl Marx. Cambridge, England, 1986. Michael Evans, Karl Marx. London, 1975. Robinson, Cedric J.: Black Marxism: The Making of the Black Radical Tradition, 1983, Reissue: Univ North Carolina Press, 2000 Marxism, Class Conflict, and the Conflict Helix Shenfield, S.D. Vladislav Bugera: Portrait of a Post-Marxist Thinker Спољашње везе Библиотека Марксистичке литературе на Порталу Комунистичке Партије Србије Марксистичка интернет архива -{Reason in Revolt: Marxism and Modern Science By Alan Woods and Ted Grant}- -{London Philosophy Study Guide on Marxism }- -{Introductory article by Michael A. Lebowitz}- Комунизам Теорије историје Критика религије Материјализам Социјализам Социјалдемократија Социјална теорија Карл Маркс


Betti Marenko _ Универзитет у Београду - Архитектонски факултет


Сретењски поход на Бујановац Преносимо у целини саопштење Покрета Образ: На велики празник Сретења Господњег, 208. годишњицу Првог србског устанка и Дан државности Србије – 15. фебруара 2012. – Отачаствени покрет Образ организоваће СРЕТЕЊСКИ ПОХОД улицама србског града Бујановца. Повод за одржавање СРЕТЕЊСКОГ ПОХОДА јесу све учесталије претње уставном поретку државе Србије и опстанку србског народа на простору општина Прешево, Бујановац и Медвеђа, од којих је најновија одлука шиптарских одборника у Скупштини општине Бујановац о брисању назива улица Вожда Карађорђа, Цара Лазара, Војводе Мишића и многих других србских великана. СРЕТЕЊСКИ ПОХОД отпочеће у 12 часова на Карађорђевом тргу у центру Бујановца, а потом ће се учесници кретати улицама Вожда Карађорђа Петровића, Војводе Степе Степановића, Краља Милутина, све до цркве Светих Апостола Петра и Павла, где ће овај миран и достојанствен скуп бити завршен молитвом за спас србског рода. Позивамо родољубиве организације и све слободољубиве Србе и Србкиње да својим учешћем на СРЕТЕЊСКОМ ПОХОДУ подрже браћу и сестре који већ годинама пате због шиптарског терора и небриге актуелне власти. Naisao sam na ovo malopre na netu. Lepa zamisao,ali ne verujem da ce im ZOG policija dozvoliti da pridju Bujanovcu.


Последња измена 14:59


Тужилаштво за ратне злочине Републике Србије још не може јавно да се оглашава поводом навода да су током 1991. и 1992. године хрватски заробљеници мучени на неколико локација у Србији. Како је за „Политику” објаснио портпарол тужилаштва Бруно Векарић „предмет је тренутно у раду, али ће после одређених провера које су у току, тужилац моћи званично да изнесе свој став”. Векарић је потврдио да су тужилаштву поднете кривичне пријаве у вези са наводима о тортури у логорима.


source: fineweb

text: Мекушци су огромна група бескичмењака и обухватају како пужеве и обичне шкољке каменице, тако и остриге и октоподе. По величини се разликују од оних који су скоро невидљиви за људско око, па до џиновске сипе чија је дужина и преко 15 m! Живе у тропским или арктичким водама, у дубинама мора, бракичним водама или на копну. И поред тога што постоји више од 60 хиљада врста разних мекушаца, сви они ипак имају неке заједничке особине. Сви мекушци су меки, слузави, тела су им без костију; покривени су облогама које називамо плаштовима. Многе врсте мекушаца имају овакав плашт од тврдих опни, оклопа или љуштура, као што је случај са остригама, док друге врсте мекушаца немају чак никакву заштитну опну. У већини случајева мекушци располажу неком врстом „стопала“, које је у ствари само продужетак њиховог плашта и служи им за кретање. Њиме се служе и за пливање и за ходање, за завлачење у муљ, за прављење ходника кроз дрво, што све зависи од врсте мекушаца. Групе мекушаца Постоји, углавном, пет основних група мекушаца, од којих су припадници прве три класе врло добро познати свима. Као прву поменимо класу пужева (Gastropoda), мекушаца са израженим стомачним стопалом. У ту класу спадају обични пужеви, пужеви голаћи, морски пужеви — сви они мекушци којима је стомачни део истовремено и стопало. Припадници ове класе имају главу у коју су усађене очи и пипци, а многи међу њима имају на леђном делу и чврст кречњачки заштитни плашт познат под именом љуштура. Другу класу представљају такозвани бивалвни мекушци, они чије је тело смештено између два заштитна капка. Ту спадају остриге, каменице, мушуле, скалопи и многи други. Сви припадници ове класе имају тела разноразних облика које је заштићено дуплим, чврстим љуштурама. И сви су обавезно водене животиње. Последња, трећа класа обухвата мекушце који припадају такозваним главоношцима (Cephalopoda), што значи да им глава истовремено служи и као ослонац — уместо стопала. Припадници ове класе имају обично већи број „руку“ или пипака, смештених обавезно у пределу усног отвора. Ту спадају октоподи, сипе и лигњи, и многи други. За њих се већ може рећи да припадаЈу „вишем свету“ мекушаца, пошто располажу и нервним системом, што их чини „вишим бићима“ у класи мекушаца. Махом сви мекушци полажу јаја, и једина је разлика у томе што неки полажу веома мали број, а други безброј јаја. Код неких врста мекушаца најпре се излегу ларве; код других излегли младунци су сићушна слика и прилика својих родитеља.


Аутор Тема: Село је продато (Прочитано 131168 пута) Поруке: 5.235 Поруке: 11.581 Поруке: 8.920 Поруке: 6.554 Страница је направљена за 0.173 секунди са 51 упита.


Ма, немам ја ништа против навијача и лично познајем доста таквих људи. Ако, што каже патриота, не 3ff9 ка се свако забавља и живи на начин који му највише одговара. Али, кад види гомилицу ликова "патриота" са поткапама, шаловима преко уста, суначаним наочарима (а сунца нигде), намрштених и спремних да избоду неког другог Србина, патриоту, ако их мрко погледа, навија за други клуб, или далеко било носи неки други бар шал . То је све по мени, расипање драгоцене енергије на глупости, то је за ЗОГ идеална ствар, безразложно међусобно макљање, без опасности по њих, другим речима безопасно каналисање беса код омладине. Према томе све то, по мом мишљењу нема неке везе са правим патриотизмом!


Током 2018. године Србију напустило више од 50 хиљада људи - Grad Prijepolje Током 2018. године Србију напустило више од 50 хиљада људи Међународни монетарни фонд у свом најновијем извештају наводи да Србија има све израженији проблем одлива радне снаге. Зато први пут у овом документу сугерише влади да донесе пакет мера како би се зауставио „одлив мозгова“, односно спречиле даље миграције, посебно младих квалификованих радника. Иако је из године у годину приметно смањене броја становништва, већина грађана и грађанки Пријепоља подржава одлазак младих који су у потрази за запослењем и бољим животним стандардом. ММФ у извештају наводи да је раднике могуће задржати тако што је потребно обезбедити могућности за запошљавање квалификованих људи у Србији, али и јачати институције и унапредити пословно окружење. Са сличним проблемима се суочавају и земље у окружењу, па је тако Румунија у последњих годину дана повећала плате за 16 одсто, Бугарска за око 13 одсто, а трећа по расту плата је Словачка – где су зараде порасле за око 9 одсто, показују нови подаци европске статистичке агенцијеЕуростат. У видео прилогу послушајте шта о овој теми кажу Пријепољци и Пријепољке The post Током 2018. године Србију напустило више од 50 хиљада људи appeared first on ForumInfo.rs. Ključne reči: hiljadaSrbijuvišeгодинељудинапустилоодтоком


* Обавезна поља


Сходно курикулуму предмета и претходном договору, ДРУГИ КОЛОКВИЈУМ (за све студенте, укључујући и поновце из предмета) биће одржан у СУБОТУ, 28.12.2013. године у 12.00 сати.


Желите ли започети с инсталирањем УСТВНов на Коди? У наставку смо изнели све што треба да знате како бисте добили додатак УСТВНов Коди, укључујући детаљан водич за подешавање. УСТВНов ће радити за вас у било којој земљи, укључујући САД, Канаду, Велику Британију, Аустралију и још много тога. 1 Подешавање и инсталација УСТВНов Коди Аддон - Резиме 2 Користите ВПН код Коди-ја 3 Водич за инсталацију УСТВНов Коди Аддон-а 3.1 Почетни кораци 4 Да бисте инсталирали УСТВНов на Коди, урадите следеће 5 УСТВНов Ревиев 5.2.2 Могућности ДВР-а 5.2.3 УСТВНов Интерфаце 5.2.3.1 1. Ливе 5.2.3.2 2. Распоред 5.2.3.3 3. Снимке 5.2.3.4 4. Распоред 5.2.3.5 5. Филмови 5.2.3.6 6. Хигхлигхтс 5.2.3.7 7. На захтев 5.2.3.8 8. Претражите 5.2.3.9 9. Водич 6 УСТВНов Алтернативе 6.1 ПС Вуе Подешавање и инсталација УСТВНов Коди Аддон - Резиме Да бисте поставили и користили УСТВНов на Коди-ју, мораћете: Отворите налог на веб локацији УСТВНов Обавезно се придржавајте исправног начина креирања налога (више детаља у наставку) Преузмите и инсталирајте додатак Коди из исправног извора (више детаља у наставку) Подесите додатак коришћењем података вашег налога у подешавањима Уживајте у свом бесплатном или плаћеном УСТВНов текућем рачуну на Коди-ју Користите ВПН код Коди-ја ВПН-ови могу сакрити ваш идентитет на мрежи. То чине преусмјеравањем ваше интернетске везе преко сервера који је различит од оног који одговара вашој стварној локацији. Неки добављачи интернетских услуга (ИСП) могу блокирати или угасити стреаминг кроз неке Коди изворе. То би могло значити да приликом стреаминга са мрежних извора, укључујући Коди додатке, ваш ИСП може покушати да успори интернетску везу или је чак потпуно онемогући.. Употреба ВПН-а може да прикрива ваш идентитет од вашег даватеља интернетских услуга, што значи да они неће моћи да кажу које веб локације или апликације користите за стриминг видео записа. ВПН такође вам омогућавају да приступите гео-закључаном садржају који иначе не би био доступан у вашој земљи. Направили смо неколико тестова и установили да ИПВанисх ради са свим Коди додацима које смо испитали. Ако желите да истражите друге опције, слободно проучите нашу листу препоручених Коди ВПН услуга. Упозорење посла: Наши читаоци могу уштедјети 60% на годишњем ИПВанисх плану овде или 25% попуста на месечну претплату. Коди в18 “Леиа” је најновија стабилна верзија Коди-а доступна за преузимање. Водич за инсталацију УСТВНов Коди Аддон-а Следећи водич би вам требао помоћи да лако започнете са УСТВНов на Коди-ју. Пре него што започнете са било којом опцијом испод, прво ћете се морати пријавити за рачун. Обавезно се пријавите са адресом е-поште, а не преко опције „Региструј се на Фацебоок“. Затим ћете имати могућност избора основног плана канала или плана Сви канали план. Изаберите жељену опцију. Затим идите на страницу за плаћање. Ако користите бесплатни налог, само кликните на „Настави да платим“. Нема наплате, то је само формалност. На крају, одаберите и унесите начин плаћања. Опет, за бесплатну верзију, не наплаћује се; УСТВНов прикупља податке о плаћању за случај да касније одлучите платити рачун. Те информације такође користе за одређивање ваше локације. Након довршетка ових почетних корака отворите Коди и започните поступак инсталације. Како инсталирати УСВ Нов на Коди УСТВНов је лако инсталирати, јер се налази у званичном складишту Коди аддон-а који је доступан са сваком Коди инсталацијом. Да бисте инсталирали УСТВНов на Коди, урадите следеће Отворите своју Коди апликацију Кликните на Симбол пакета Пронађите и кликните на службено лице Коди аддон репозиториј Иди на Видео додаци Помичите се према доље док не пронађете УСТВНов, затим кликните на њу Пронаћи ћете додатак УСТВНов Коди са остатком видео Додаци Једном када на програму Коди инсталирате УСТВНов, време је да се то промени. У наставку смо вам пружили детаљно упутство о томе како све да поставите и шта ћете пронаћи унутар кад почнете. Када започнете УСТВНов Плус први пут ће бити затражено да се пријавите са подацима о вашем налогу. Након што унесете податке о свом налогу, можете почети да уживате у својим бесплатним каналима! Са УСТВНов'с основног плана добићете све главне америчке земаљске станице за надземни ваздух. Су АБЦ, ЦБС, ЦВ, ПБС и Ми 9. Ако желите више канала, мораћете да надоградите на плаћени план. ТЕЛЕУП план са ДВР-ом кошта 19 долара месечно и нуди 18 канала, док опција АЛЛ ЦХАННЕЛС износи 29 долара и укључује 25 канала. УСТВНов такође има неколико додатних планова, укључујући СВЕ КАНАЛЕ + ДВР за 39 УСД месечно, АЛЛ ЦХАННЕЛС + ДВР годишњу претплату за 468 УСД (укључује опцију за повраћај провизије) и приступ 158 популарних филмова за 2,99 долара. Погледајте УСТВНов страницу са пакетима да бисте видели целу листу плаћених канала. Ако желите да имате врхунско искуство са преко 200 канала, посетите локацију УСТВНов веб странице како бисте сазнали како. Канали као што су ХБО и Сховтиме укључени су у премијум план, који почиње од 99 УСД. Куповином плана са ДВР могућностима помоћи ћете да осигурате да не пропустите своје омиљене емисије. Снимци ће вам бити доступни 4 недеље и можете снимити онолико емисија колико бисте желели док гледате још једну без штуцања. Ваше снимке се похрањују на даљину, тако да не морате бринути да ли ће ваш уређај бити повезан на интернет након што сте поставили емисију да се снима. Такође треба напоменути да иако је Коди опција избора за многе, можете да гледате УСТВНов са већине уређаја који имају веб прегледач. За Року такође постоји канал УСТВНов. Ако желите, можете одабрати који уређај вам највише одговара. Подстицаји се нуде купцима који упућују препоруке својим пријатељима. Једноставно речено, препоруком можете добити приступ бесплатној ДВР услузи. УСТВНов интерфејсом је лако за кретање и подељен је на 9 одељка. Овај додатак пружа неколико различитих начина за приступ садржају, зависно од тога шта тражите у то време. Ово је важно код Ливе ТВ-а јер помаже у проналажењу садржаја без пропуштања. Ево погледа шта сваки одељак пружа: Под Уживо, наћи ћете листу свих канала који тренутно емитују уживо, заједно са називом емисије која се тренутно емитује као и трајањем емисије. Ако су вам омогућене ДВР могућности, овде можете видети своје заказане снимке. Ово је погодно у случају да вам једноставно треба подсетник вашег распореда снимања. Под Рецордингс, можете погледати своје ДВР снимљене емисије. Ово је једна од кориснијих опција која је доступна у оквиру додатка. Даје листу канала, а избор канала приказује листу тренутних емисија и предстојећих емисија најмање неколико сати. Овај одељак приказује листу филмова који се тренутно емитују или оних који се тренутно емитују или који ће се емитовати у наредних неколико сати. Хигхлигхтс у суштини приказује листу тренутно емитованих програма или емисија постављених у блиској будућности. која тренутно емитује или која ће се у блиској будућности емитирати широм расположивих мрежа. 7. На захтев Иако ова опција тренутно није доступна, омогућит ће видеозаписе на захтјев. Изнајмљивање видеа на захтјев. Овај одељак је сам по себи разумљив и може вам помоћи да се брзо крећете до жељеног подручја унутар додатка. Ово је ТВ водич, баш као што би то нашли код гледања традиционалног ТВ програма. Помоћу ове опције можете брзо сазнати шта се приказује на вашим омиљеним каналима и у које ће се време емисије емитирати. УСТВНов нуди велику библиотеку садржаја, али нема све. Следеће легалне алтернативе за стриминг могу вам помоћи у проширењу опција за гледање телевизора и филмова. За оне од вас који имају ПлаиСтатион налог, можда бисте требали размотрити Сонијеву платформу за стриминг ПСВуе. Имаћете приступ мрежама великог имена као што су ЕСПН, СиФи, ТруТВ и САД. То ће, међутим, доћи по цену. Не постоје бесплатни пакети са ПС Вуе, а садржај који вам је доступан је ограничен локацијом. Погледајте веб локацију ПлаиСтатион да бисте сазнали више о доступним пакетима претплате. Црацкле је додатак који пружа корисницима који у основи пружа садржаје из Црацкле видео на захтјев (ВОД) услуге. Иако кроз Црацкле нећете наћи ниједну опцију ТВ уживо, доступан је богат садржај попут филмова попут Дјевојка са змајским тетоважом и Бад Санта, као и ТВ емисије попут Изабран и Дилберт. Такође можете пронаћи оригиналне Црацкле садржаје попут Мад Фамилиес, на којима је Цхарлие Схеен. Приступ Црацклеу је потпуно бесплатан. Вјеровали или не, на овој листи припада ИоуТубе. ТВ емисије све више објављују садржај путем ИоуТубе-а, а на располагању су вам увијек квалитетни, живи радио и видео стреамови који обухватају читав спектар жанрова садржаја. Додајте ово садржају ВОД-а који очекујемо од ИоуТубе-а и тада ћете моћи у потпуности да схватите зашто је тај додатак наведен. Размислите о томе да покушате званични ИоуТубе Коди аддон. УСТВНов својим приступом бесплатном претплатом пружа приступ 7 мрежа што га чини примамљивим избором за додавање ТВ уживо. Нуди телевизију уживо без потребе за кабловском везом или сателитском антеном. Све што вам треба је стандардна интернетска веза. У данашње је време потрошачи у потпуности одлучили да се чак и не труде добити традиционалну ТВ услугу путем кабловских или сателитских антена. Тиме се услуга попут УСТВНов издваја јер претплата за каблове и сателитске антене нису потребни. Штавише, узимајући у обзир будуће планове компаније да омогући ВОД садржаје доступне за изнајмљивање путем додатка Коди, УСТВНов у блиској будућности то чини још привлачнијим решењем. Још једно продајно место за услугу је да уз плаћену надоградњу можете лако приступити ДВР могућностима. Тешко је побиједити 7 познатих мрежа које су доступне легално и бесплатно путем УСТВНов бесплатног пакета. Иако је на располагању више опција са плаћеним пакетима, можда бисте требали размотрити неке од алтернатива, попут ПС Вуе и ФилмОн Симпле, који ће вам омогућити приступ различитом садржају. Црацкле је ограничен у ономе што нуди, али квалитетне емисије су доступне. Такође, не подцењујте ИоуТубе као опцију за квалитетан, забаван садржај. У зависности од тога што тражите, можете да одаберете једну од алтернатива уместо УСТВНов-а. Међутим, када се све скупа поклопи, сјајна опција је инсталирати бесплатну верзију УСТВНов-а и допунити његову функционалност једном од осталих поменутих алтернатива. Шта год да одлучите, имајте на уму да будете опрезни на мрежи и пазите на неслужбене додатке других произвођача. Неки од ових додатака омогућавају приступ садржају без одговарајуће лиценце за то, што може представљати правну претњу за вас у зависности од земље у којој живите. Такође постоји повећан ризик од наилажења на додатак треће стране дизајниран да хакује кориснике који заражени су малверима у поређењу са званичним додацима. Иако обећање о бесплатном садржају из ових додатака може изгледати привлачно, размислите о ризицима пре него што донесете одлуку о инсталирању таквих додатака. Как исправить ошибку «Не удалось установить зависимость» в Kodi Как да гледате голф турнира на Masters 2019 на Kodi Како инсталирати Црунцхиролл Коди Аддон: Ажурирано јуна 2018


source: CulturaX

text: Кантар и Бабић: Могли смо више - НОВОСАДСКИ ФУДБАЛ / NOVOSADSKI FUDBAL Кантар и Бабић: Могли смо више Екипа Фрушкогорског партизана из Буковца са учинком од 10 тријумфа, два ремија и пет пораза смештена је на петом месту Новосадске лиге, са истим бојем бодова као и четвртопласирани ОФК Сириг. Могли су изабраници Петра Бочковића и до бољег бодовног салда, али иза њих је једна задовољавајућа полусезона. -Сезону смо добро почели, напорним радом на тренинзима током припрема, што је дало резултата на старту. Оно што ме радује је велики број играча, и то младих, искључиво из места, који уз нас старије стасавају и полако "улазе у ватру". Што се тиче самог такмичења, велики је јаз између горњег и доњег дела табеле, што не значи да ће се тако одвијати ситуација и на пролеће. Сходно томе, како не бисмо калкулисали, искористили смо добар јесењи распоред и сакупили велики број бодова, с' тим што заиста жалимо за испуштених пет бодова, када смо ремизирали у Госпођинцима и капитулирали на домаћем терену против Салајчана. Чекају нас припреме, ако нам здравствена ситуација дозволи, где и шеф Бочковић жели да "дода гас", а и ми са њим како бисмо покушали да стигнемо двојац са врха табеле-рекао је Кантар. Са друге стране, Марко Бабић има слично виђење првог дела сезоне: -Лига је занимљива, доста добрих играча који су играли на великој сцени, прилика да се ми млађи угледамо и научимо неке нове дражи фудбала. Велика је част делити терен са једним Мирославом Грубишићем. Мислим да смо могли и више на кључним утакмицама ове сезоне, по мени, као што је Бојан рекао, бодове смо поклонили екипама где нисмо смели. Сматрам да смо надиграни једино у Темерину, а да смо против екипа из Сирига, Ветерника и Ђурђева морали и могли више. Нажалост, често нас је пратио изостанак битних играча на важним утакмицама који су уз придошлице Трифуновића, Ружића и Лазића донели огроман допринос заиста добром бодовном салду. Драго ми је да имамо велики број домаћих играча, наше деце, којима желимо да пренесемо искуство играња у овим ранговима такмичења како би наш клуб имао лепу перспективу у будућности са, надамо се, Пекијем Бочковићем који је био послења пузла наше слагалице и који је у великој мери заслужан за наше партије ове јесени-истакао је Бабић.


► септембар (2)


Познати глумац подржава ратне злочинце Захвалан хрватским генералима, Горан Вишњић Хаг – Хрватс 4000 1082;и глумац Горан Вишњић (од родитеља Срба), који годинама ради у Америци, данас је био на рочишту хрватском генералу Анти Готовини пред Хашким трибуналом. Вишњић је новинарима рекао да је дошао да „стане уз човека, поштованог генерал-пуковника Хрватске војске“. „Нисам дошао овде да подржим ратног злочинца. Дошао сам да подржим и станем уз човека, носиоца високих одликовања, поштованог генерал-пуковника Хрватске војске, који је заповедао у операцији Олуји. У тој операцији ослобођено је село мојих деде и баке и ја сам на томе захвалан“, рекао је Горан Вишњић. Глумац је после рочишта рекао да је уверен у невиност хрватских генерала Маркача и Готовине. Овај 39-годишњи Шибенчанин, који је у Сједињеним Државама стекао популарност глумећи у серији „Ургентни центар“ (ЕР), позвао је Хашки суд да се, како је казао, у случају хрватских генерала не води политичким разлозима, већ чињеницама и правдом. „Знам за племените напоре МКСЈ да покуша да донесе мир у региону. Дошао сам овде да љубазно замолим Суд да се не води политичким разлозима у разматрању ове жалбе, него чињеницама и правдом“, рекао је Вишњић у краткој изјави у паузи судске расправе. Вишњић је објаснио да је једини разлог што раније није дошао у Хаг што је „био уверен да ће Готовина бити ослобођен свих оптужби“. Он је уверен у невиност генерала и каже да би Готовина „већ данас требало да одшета на слободу“. Вишњић је испричао да је колегама с којима је глумио у серији „Ургентни центар“ често говорио о рату у Хрватској и инсистирао на томе да се те приче прикажу из његовог угла. Према његовим речима, неки од америчких глумаца били су „изненађени када су чули да пред Хашким трибуналом има и оптужених Хрвата“.


source: wikipedia

text: 1993. је била проста година. Догађаји Јануар 1. јануар — Подела Чехословачке на две независне државе, Чешку Републику и Словачку. 2. јануар — Представљен Венс-Овенов план за окончање рата у Босни и Херцеговини. 3. јануар — Председници Русије и САД Борис Јељцин и Џорџ Буш потписали споразум о смањењу нуклеарног оружја за две трећине, СТАРТ 2. 7. јануар — Масакр над Србима у сребреничком селу Кравица. 16. јануар — Злочин у Скеланима. 20. јануар — Бил Клинтон инаугурисан за 42. председника САД. Фебруар 26. фебруар — У снажној експлозији у Светском трговинском центру у Њујорку, за коју су одговорни арапски исламски терористи, погинуло шест, повређено око 1.000 људи. 27. фебруар — На прузи Београд-Бар у станици Штрпци наоружани отмичари извели су из воза 20 путника, југословенских држављана муслиманске националности и одвели их у непознатом правцу. Март 11. март — Командант снага УНПРОФОР-а у БиХ, генерал Морилон, стигао у Сребреницу која је била под опсадом српских снага. 26. март — Савет безбедности Уједињених нација изгласао слање мировних трупа од 30.000 војника у Сомалију. Април 18. април — Савет безбедности УН прогласио Сребреницу „заштићеном зоном“. 19. април — У масакру у Зеници погинуло је и рањено више цивила у тренутку велике гужве од гранате испаљених на центар Зенице. 19. април — Више од 80 припадника америчке верске секте Лоза Давидијанаца, укључујући вођу Дејвида Кореша, убили федерални агенти кад су, после 51 дана опсаде, упали у седиште секте у тексашком граду Вејко. 27. април — Фудбалери репрезентације Замбије су погинули у паду авиона у Атлантски океан код Габона на путу да одиграју квалификациону утакмицу за Светско првенство 1994. против Сенегала. Мај 1. мај — Бомбаш самоубица из редова Тамилских тигрова је убио председника Шри Ланке Ранасингхеа Премадасу током првомајске прославе у Коломбу. Објављен је банкрот Дафимент банке. 5. мај — Народна скупштина Републике Српске је на седници на Палама одбила Венс—Овенов план за решење кризе и окончање Рата у Босни и Херцеговини. 7. мај — У ноћи је минирањем срушена бањолучка џамија Ферхадија, у име чега муслимани у БиХ од тада 7. мај обиљежавају као Дан џамија. 10. мај — Више од 200 тајландских радника погинуло у пожару који је захватио фабрику играчака у провинцији Након Патом. 24. мај — Еритреја је стекла независност од Етиопије после 30 година рата. 25. мај — Савет безбедности УН усвојио је резолуцију 827 о оснивању Међународног суда за ратне злочине почињене на тлу бивше Југославије са седиштем у Хагу. 31. мај — Добрица Ћосић је, гласовима посланика савезног парламента, смењен са места председника СР Југославије. Јун 1. јун — Српски покрет обнове организовао демонстрације у Београду због физичког напада на посланика СПО у савезном парламенту. Током протеста, покушано заузимање зграде парламента а у нередима погинуо један милиционер. Лидер СПО-а, Вук Драшковић, и његова супруга Даница ухапшени. 17. јун — У главном граду Сомалије Могадишу погинуло шест, повређена 43 припадника мировних снага Уједињених нација, када су покушали да ухвате лидера сомалијских герилаца Мохамеда Фараха Аидида. 25. јун — Зоран Лилић је наследио Добрицу Ћосића као председник Савезне Републике Југославије. Ким Кембел је постала прва жена на челу Владе Канаде. 27. јун — САД с 23 крстареће ракете томахавк бомбардовале седиште ирачке обавештајне службе у Багдаду. Јул 9. јул — Председник Србије, Слободан Милошевић, изрекао аболицију брачном пару Драшковић Септембар 13. септембар — Израел и Палестинска ослободилачка организација (ПЛО) потписали су у Вашингтону мировни споразум којим је предвиђена палестинска самоуправа на окупираним територијама. 21. септембар — Председник Русије Борис Јељцин распустио је парламент и суспендовао важећи устав под оптужбом да посланици у парламенту блокирају уставне реформе и изборе, изазвавши Руску уставну кризу. 21. септембар — Муслиманска страна у Босни и Херцеговини одбила предлог мировног споразума, познатијег као Овен-Столтенбергов план, за окончање рата у БиХ. 22. септембар — Речна баржа је ударила у железнички мост код града Мобил у Алабами, изазвавши најтежу несрећу у историји Амтрака, у којој је погинуло 47 особа. 24. септембар — Нородом Сиханук је поново преузео камбоџански престо и потписао нов Устав према коме је Камбоџа постала уставна монархија. Октобар 3. октобар — У операцији америчке војске у Могадишу погинуло је 18, а рањено 73 војника. 8. октобар — Уједињене нације су укинуле санкције Јужној Африци уведене због политике апартхејда коју су спроводиле тадашње власти. Новембар 9. новембар — Након вишедневног бомбардовања од стране ХВО срушен је Стари мост у Мостару. Децембар 3. децембар — Анатолиј Карпов је победио на шаховском турниру у Тилбургу, Холандија. 18. децембар — У Загребу обновљено Српско привредно друштво Привредник. 19. децембар — На ванредним изборима за Скупштину Србије, Социјалистичка партија Србије освојила 123 посланичка места. 21. децембар — Председник Русије Борис Јељцин распустио је парламент и суспендовао важећи устав под оптужбом да посланици у парламенту блокирају уставне реформе и изборе, изазвавши Руску уставну кризу. Датум непознат Википедија:Непознат датум — Једна од највећих хиперинфлација у историји довела је многе грађане Југославије на ивицу опстанка. Рођења Јануар 4. јануар — Џејмс Макаду, амерички кошаркаш 5. јануар — Мајкл Оџо, нигеријско-амерички кошаркаш (прем. 2020) 7. јануар — Филип Хорански, словачки тенисер 12. јануар — Зејн Малик, енглески музичар, најпознатији као члан групе -{One Direction}- 16. јануар — Саша Аврамовић, српски кошаркаш 22. јануар — Филип Стојковић, српско-црногорски фудбалер 26. јануар — Кевин Пангос, канадско-словеначки кошаркаш 26. јануар — Соња Сајзор, српска музичарка и уметница 28. јануар — Ричмонд Боаћи, гански фудбалер 28. јануар — Вил Полтер, енглески глумац Фебруар 6. фебруар — Немања Радоја, српски фудбалер 6. фебруар — Тинаше, америчка музичарка, плесачица, музичка продуценткиња и глумица 9. фебруар — Патрик Андраде, зеленортски фудбалер 10. фебруар — Мија Калифа, америчка порнографска глумица 13. фебруар — Урош Спајић, српски фудбалер 17. фебруар — Марк Маркез, шпански спортски мотоциклиста 19. фебруар — Викторија Џастис, америчка певачица и глумица 20. фебруар — Жига Димец, словеначки кошаркаш Март 2. март — Немања Крстић, српски кошаркаш 3. март — Антонио Ридигер, немачки фудбалер 5. март — Хари Магвајер, енглески фудбалер 5. март — Фред, бразилски фудбалер 10. март — Џек Батленд, енглески фудбалски голман 11. март — Ентони Дејвис, амерички кошаркаш 12. март — Мамаду Мбођ, сенегалски фудбалер 12. март — Теодора Пушић, српска одбојкашица 15. март — Александра Крунић, српска тенисерка 15. март — Пол Погба, француски фудбалер 18. март — Бранко Јовичић, српски фудбалер 20. март — Слоун Стивенс, америчка тенисерка 21. март — Лука Митровић, српски кошаркаш 28. март — Матија Настасић, српски фудбалер Април 4. април — Френк Камински, амерички кошаркаш 5. април — Скоти Вилбекин, америчко-турски кошаркаш 5. април — Страхиња Гавриловић, српски кошаркаш 6. април — Абрахам Фримпонг, гански фудбалер 8. април — Ненад Миљеновић, српски кошаркаш 8. април — Данило Николић, црногорски кошаркаш 9. април — Маја Ненадић, српска ТВ водитељка 10. април — Софија Карсон, америчка глумица и певачица 11. април — Амедео Дела Вале, италијански кошаркаш 13. април — Немања Дангубић, српски кошаркаш 24. април — Еш, америчка музичарка Мај 1. мај — Жан Кристоф Баебек, француски фудбалер 1. мај — Викторија Моне, америчка музичарка 5. мај — Амануел Диреса, канадски кошаркаш 6. мај — Урош Ковачевић, српски одбојкаш 6. мај — Наоми Скот, енглеска глумица и певачица 9. мај — Бони Ротен, америчка порнографска глумица 13. мај — Ромелу Лукаку, белгијски фудбалер 13. мај — Деби Рајан, америчка глумица и певачица 14. мај — Кристина Младеновић, француска тенисерка српског порекла 16. мај — IU, јужнокорејска певачица и глумица 25. мај — Норман Пауел, амерички кошаркаш 28. мај — Андрија Бојић, српски кошаркаш Јун 1. јун — Џони О’Брајант, амерички кошаркаш 3. јун — Ото Портер, амерички кошаркаш 13. јун — Милан Јевтовић, српски фудбалер 16. јун — Гиљем Вивес, шпански кошаркаш 19. јун — Артурас Гудаитис, литвански кошаркаш 20. јун — Сеад Колашинац, босанскохерцеговачки фудбалер 20. јун — Ђорђе Милошевић, српски кошаркаш 25. јун — Кевин Пантер, амерички кошаркаш 26. јун — Аријана Гранде, америчка музичарка и глумица 26. јун — Александар Околић, српски одбојкаш 28. јун — Бредли Бил, амерички кошаркаш 30. јун — Едита Арадиновић, српска певачица Јул 4. јул — Мате Павић, хрватски тенисер 10. јул — Јиржи Весели, чешки тенисер 17. јул — Сава Ранђеловић, српски ватерполиста 20. јул — Стивен Адамс, новозеландски кошаркаш 20. јул — Лука Дињ, француски фудбалер 20. јул — Марко Полетановић, српски фудбалер 26. јул — Елизабет Гилис, америчка глумица и певачица 26. јул — Тејлор Момсен, америчка музичарка, глумица и модел 27. јул — Џордан Лојд, амерички кошаркаш 28. јул — Хари Кејн, енглески фудбалер 28. јул — Шер Лојд, енглеска музичарка и модел Август 1. август — Алекс Абрињес, шпански кошаркаш 4. август — Стефан Јанковић, српско-канадски кошаркаш 7. август — Велимир Стјепановић, српски пливач 8. август — Сања Вучић, српска певачица 10. август — Дејан Видић, српски фудбалер 10. август — Андре Драмонд, амерички кошаркаш 13. август — Виктор Рашовић, српски ватерполиста 15. август — Алекс Окслејд Чејмберлен, енглески фудбалер 18. август — Маја Мичел, аустралијска глумица и певачица 26. август — Кики Палмер, америчка глумица, музичарка и плесачица 29. август — Лијам Пејн, енглески музичар, најпознатији као члан групе -{One Direction}- 29. август — Матеуш Поњитка, пољски кошаркаш Септембар 3. септембар — Доминик Тим, аустријски тенисер 4. септембар — Аслан Карацев, руски тенисер 11. септембар — Маркус Пејџ, амерички кошаркаш 12. септембар — Александар Цветковић, српски кошаркаш 13. септембар — Мирко Иванић, српско-црногорски фудбалер 13. септембар — Најл Хоран, ирски музичар, најпознатији као члан групе -{One Direction}- 15. септембар — Денис Шредер, немачки кошаркаш 18. септембар — Патрик Шварценегер, аустријско-амерички глумац и модел 20. септембар — Јулијан Дракслер, немачки фудбалер 21. септембар — Анте Ребић, хрватски фудбалер 25. септембар — Росалија, шпанска музичарка 27. септембар — Моника Пуиг, порториканска тенисерка 30. септембар — Јована Јакшић, српска тенисерка Октобар 8. октобар — Моли Квин, америчка глумица 8. октобар — Гарбиње Мугуруза, шпанска тенисерка 8. октобар — Барбара Палвин, мађарски модел 13. октобар — Срђан Спиридоновић, аустријски фудбалер 21. октобар — Кејн Браун, амерички музичар 25. октобар — Ајзеа Остин, амерички кошаркаш 29. октобар — Индија Ајсли, америчка глумица 29. октобар — Сара Јовановић, српска певачица 31. октобар — Летиша Рајт, енглеска глумица Новембар 2. новембар — Дражен Лубурић, српски одбојкаш 10. новембар — Срђан Мијаиловић, српски фудбалер 13. новембар — Џулија Мајклс, америчка музичарка 14. новембар — Самуел Умтити, француски фудбалер 15. новембар — Пауло Дибала, аргентински фудбалер 16. новембар — Андрија Павловић, српски фудбалер 19. новембар — Сусо, шпански фудбалер 27. новембар — Иван Маринковић, српски кошаркаш Децембар 5. децембар — Рос Баркли, енглески фудбалер 5. децембар — Маркус Ериксон, шведски кошаркаш 13. децембар — Данијела Колинс, америчка тенисерка 22. децембар — Меган Трејнор, америчка музичарка 27. децембар — Оливија Кук, енглеска глумица Смрти Јануар 6. јануар — Рудолф Нурејев, руски балетан (* 1938) 6. јануар — Дизи Гилеспи, амерички џез музичар (* 1917) 20. јануар — Одри Хепберн, америчка глумица, добитница Оскара (* 1929) Фебруар 11. фебруар — Десанка Максимовић, српска песникиња (* 1898) 27. фебруар — Лилијан Гиш, америчка глумица Март 3. март — Алберт Брус Сејбин, амерички вирусолог пореклом пољски Јеврејин (* 1906) 26. март — Ташко Начић, српски глумац (* 1934) 26. март — Рубен Фајн, доктор психологије и велики шахиста (* 1914) 31. март — Брендон Ли, амерички глумац (* 1965) Јун 15. јун — Џејмс Хант, енглески возач формуле 1 (* 1947) Јул 15. јул — Божа Илић, српски сликар (* 1919) Август 7. август — Татомир Анђелић, српски математичар и механичар (* 1903) 30. август — Милош Жутић, српски глумац (* 1939) Септембар 20. септембар — Ерих Хартман, немачки пилот из Другог светског рата (* 1922) Октобар 31. октобар — Федерико Фелини, италијански редитељ (* 1920) Новембар 11. новембар — Драгомир Гидра Бојанић, српски глумац (*1933) Децембар 4. децембар — Френк Запа, амерички рок музичар (*1940) 7. децембар — Блаже Конески, македонски књижевник и лингвиста (* 1921) Датум непознат непознат датум — Радивоје Пешић, српски лингвиста (* 1931) непознат датум — Никола Беровски, македонски учитељ и просветитељ (* 1923) Нобелове награде Физика — Расел Алан Халс и Џозеф Хутон Тејлор мл. Хемија — Кари Б. Малис и Мајкл Смит Медицина — Ричард Џ. Робертс и Филип А. Шарп Књижевност - Тони Морисон Мир — Председник Нелсон Мандела (ЈАР) и бивши председник Фредерик Вилем де Клерк (ЈАР) Економија — Роберт Фогел и Даглас Норт (САД) 1990-е 91993


text: Владика Теодосије о раду народних кухиња Српски народ који је одлучио да остане на Косову и Метохији, сусреће се са разним проблемима као што су незапосленост, немогућност кретања, сиромаштво, глад и беда. Најгоре су погођена старачка домаћинства и породице са више деце које живе од минималног дечјег додатка или социјалне помоћи. А више од 2000 Срба свакодневно се храни у народним кухињама, чији је опстанак до недавно био неизвестан. Преосвећени Владика рашко-призренски г. Теодосије изјавио је за Радио Слово љубве да су народне кухиње добиле неопходна средства, мада апелује на организације и људе добре воље да и даље помажу.


text: Драга браћо и сестре, Ево закорачили смо у наш храм и нову будућност. До јуче, немогуће је постало и те како могуће и актуелно. Но ништа не бива без помоћи и промисла Божијега. Стога Вас позивам да Вашим присуством заједно захвалимо Господу и Светом Георгију и након освећења Нашег храма увеличамо славу кола Српских Сестара које су нас све ове године двориле и гостиле. Цркву ће осветити Његово Преосвештенство епископ скандинавско-британски г.г. Доситеј са монасима и свештеницима из Србије и Скандинавије. Након службе, слиједиће празнична трпеза за све присутне. о. Александар Поводом своје славе Св. Петке и малог освећења нашег храма 26. октобра, Коло Српских Сестара позива све људе добре воље, да се као и претходних година, ангажују и дају свој допринос да се овај дан прослави како то и доликује. Потребна је помоћ у спремању хране дан прије, као и да се донесе нешто од хране на сам дан прославе. Они који желе и могу да помогну око припрема за славу, позивају се да дођу у цркву у суботу 25.10. у 16 часова када ће се радити на припремању сале и хране. Они који желе да у недељу донесу нешто од хране, моле се да се, ради координације, јаве телефоном или СМС-ом на телефонски број 22 51 14 89 (Душанка). Помаже Бог браћо и сестре! Захваљујући ентузијазму наше парохије и добром односу са Данском Народном Црквом, нарочито након успјешне куповине храма, повјерен нам је велики задатак и указана част да будемо домаћини свехришћанског окупљања у сарадњи са данском црквом и организацијом ”Твæркултурелт Центер”. Конференција која је одржана у просторијама наше цркве 30-ог септембра угостила је два данска и једног англиканског бискупа, као и десетине представника различитих хришћанских цркава. Овај скуп је значајан из разлога што је баш нама указано повјерење и што је по први пут одржан ван просторија ”Вор Фру Кирке-Кøбенхавнс Домкирке”. Након завршене конференције, гости су нам се захвалили на домаћинском дочеку и честитали на куповини храма. Овим ангажовањем смо показали зрелост и успјешност наше парохије, а и на тај начин је подигли на највиши институционални ниво. Хвала вам што сте уз своју парохију и помажете да заједно будемо поносни на нашу Српску Православну Цркву. Желим вам свако добро од Господа. Александар Хајдер Предсједник црквеног одбора Српска Православна Црква у Данској, 29. септембра, почиње реализацију помоћи за 76 породица погођених мајским поплавама на подручју града Добоја. Ради се претежно о социјално угроженим породицама, којима ће овим путем бити подељена бијела техника, намештај или грађевински материјал у вредности од око 17.000 евра. Драга браћо и сестре, поводом поплава које су поново погодиле нашу намучену отаџбину, Црквени Одбор је одлучио да дио сакупљеног новца за поплаве у висини од 140.000 кр. под хитно преусмјери настрадалом подручју у Источној Србији. Са великим задовољством обавештавамо парохијане, да је Црквени одбор наше парохије, на свом последњем састанку 24. августа, донио одлуку о проширењу радног времена храма. Према тој одлуци, Црква Светог Георгија у Копенхагену од 2. септембра, поред недеље, биће отворена и уторком у термину од 12 до 20 часова. У овом термину у храму ће бити присутан и доступан парохијски свештеник отац Александар. Ово је само једна од многобројних новости које се у периоду испред нас могу очекивати, а све захваљући чињеници да сада имамо свој храм и свој комад земље. На позив Њене Екселенције Амбасадора Грчке, Елене Сурани, а поводом прве канонске посјете Његовог Високопреосвештенства новопостављенога Митрополита Скандинавског г.г. Клеопе Стронгилиса, отац Александар присуствовао је, 14. септембра, првој Литургији, у својству представника Српске Православне Цркве у Данској. Грчка емиграција са њиховим екселенцијама амбасадорима Грчке, Србије, Кипра, Бугарске и представником америчке амбасаде дочекали су митрополита Клеопу у Иммацулатакиркен у Копенхагену. Након Литургије упознавање и дружење је настављено у резиденцији грчке амбасаде. Грађевински одбор парохије Св.Великомученика Георгија за Краљевину Данску донио је 29. Августа 2014.год. одлуку да на основу свог Статута (члан 12) распусти Одбор. (Члан 12: „Одбор престаје са радом у тренутку остварења свог циља. У случају превременог распуштања сва прикупљена новчана средства се враћају донаторима“). У образложењу своје одлуке, Грађевински одбор констатовао да је циљ одбора у основи постигнут и да је куповином Бавнехој цркве, са банковних рачуна одбора уплаћен целокупан прикупљени износ. Гашењем Грађевинског одбора уплате за парохијал и друге врсте новчаних донација биће могуће само на званични рачун цркве у ДанскеБанк 1551 - 3329 187209.


text: ПОЧЕТНА Сијело као потврда успјешног рада Удружења Недавно је наше Удружење организовало традиционалну културно – забавну манифестацију у Београду, под називом Невесињско сијело у Београду. Пети пут заредом окупило се преко 400 гостију, углавном Невесињаца, њихових потомака и пријатеља да у лијепом амбијенту проведу вече у коме ће се подсјетити на обичаје из родног краја и активно учествовати у пјесми, игри и лијепом људском разговору. По традицији, културно – забавни програм има тематски дио, који је ове године био посвећен значајном јубилеју – 100 година од почетка Првог свјетског рата. На велико задовољство присутних, у том дијелу наступили су реномирани српски глумци – Невесињци, односно освједочени пријатељи Невесиња, који су дочарали значајне фазе кроз које прошла Српска војска у том рату. Тако су Лепомир Ивковић и Бошко Пулетић извели комад који приказује разговор двојице српских војвода, легенди Великог рата, Степе Степановића и Живојина Мишића на почетку рата; Ивана Жигон је рецитовала пјесму Милутина Бојића, Плава гробница, која потресно говори о страдању војске у повлачењу кроз Албанију и на Крфу, а Небојша Глоговац је прочитао писмо које је велики српски пријатељ Арчибалд Рајс након рата написао војводи Живојину Мишићу. За подизање расположења присутних потрудила су се двојица знаменитих Невесињаца, глумац Жељко Нинчић и афористичар Митар Ђерић Лаки. А какво би сијело било да се не чује ганга и бећарац, које су отпјевали момци из КУД Невесиње, а успјешно су их пратиле и групе сијелџија, од којих су најзапаженији били “Радојичићи“ и “Гребак“. Невесињци се могу похвалити и богатим наградама на томболи. Викенд за двије особе на Копаонику, у Врњачкој Бањи, у Бањи Ковиљачи, вриједни одјевни предмети, мјешина сира торотана, свињски пршут, печено прасе, гусле... само су неке од награда које су подијељене на Сијелу. Све у свему, било је то вече за памћење. Дио атмосфере можете погледати на видео записима уз овај текст и фотографијама на фејсбук страници Удружења. Јавите нам се, поштовани читаоци. Ако сматрате да је било лијепо, реците то свима. Ако, пак, мислите да нас треба критиковати, реците то само нама. А ми ћемо се потрудити да наредно Сијело буде још боље и љепше. Па да се на шестом Сијелу опет састанемо у добром здрављу и расположењу. Зоран Јањић


text: СИТИ СПРЕМА ДВА ВЕЛИКА ПОЈАЧАЊА: Стиже Грилиш, чека се Кејн | Новости И то није све, мегаломански Ситијеви апетити у овом прелазном року се неће смирити док не пукне и друга "бомба", а то је довођење Харија Кејна из Тотенхема. Нема шта, пребогати "грађани" пуцају на велико и спремни су без ценкања и натезања да искеширају преко 250 милиона за тандем енглеских репрезентативаца. Иако Астон Вила још није званично прихватила понуду, добро обавештени "Скај спорт" је објавио да је Грилишов трансфер већ готова ствар. Играч је истакао да жели да иде, клуб је добио баш онолику суму колику је тражио. Сви су задовољни, као и челници Ситија, којима није било до ценкања већ да се куповина експресно обави. Чим уговорне стране ставе свој потпис, овај трансфер постаће највећи свих времена у Енглеској. Рекордер у Премијер је још увек је Француз Пол Погба, кога је Манчестер јунајтед платио 105 милиона евра Јувентусу пре пет година. Најскупљи британски играч играч је Герет Бејл, њега је 2013. Реал откупио од Тотенхема за 101 милион европских новчаница. Од играча из Енглеске први на листи најплаћенијих је Хари Мегвајер после преласка из Лестера у Манчестер јунајтед (87 милиона евра). Британски таблоид"Сан" је ексклузивно најавио да Сити планира де се испрси још више за Харија Кејна. Тотенхем је одбио прву понуду од 120 милиона и наводно тражи педесет више, што за Ситијеве челнике, који леже на парама, није посебан проблем. Ипак, из Тотенхема стижу деманти уз поруку да нема тих пара за које би продали свог нападача. ФК Манчестер сити ФК Астон Вила Џек Грилиш фудбалски трансфери фудбал СИТИ РАЗБИО НОРИЧ: "Грађани" бројали до пет, првенац Грилиша ФУДБАЛЕРИ Манчестер ситија прегазили су Норич са 5:0 у другом колу Премијер лиге и показали шампионски карактер након уводног пораза од Тотенхема. 21. 08. 2021. у 18:07 ИЛИЋ ЗВАНИЧНО У ВЕРОНИ: Италијански клуб откупио српског везисту од Ситија СРПСКИ фудбалер Иван Илић званично је постао члан Вероне, објавио је овај италијански клуб. ЗВАНИЧНО: Грилиш прешао у Манчестер Сити за 100 милиона фунти Енглески фудбалски репрезентативац, 25. годишњи Џек Грилиш, нови је играч Манцестер ситија и потписао је уговор на шест година, саопштио је клуб.


Требало би да се догоди велико чудо па да фудбалери Црвене звезде не освоје шампионску титулу пошто их од ње, четири кола пре краја Суперлиге, дели само једна победа. Прву меч лопту имаће данас у Крушевцу где ће се у оквиру 34. рунде домаћег првенства састати са Напретком (16 ч).


Не знам како да поставим тему са опцијама за гласање па ако модератор мисли да би таква тема била корисна нека едитује ову тему. Дакле гледам ових дана вести и пратим информације и видим како Шаровић зове Коштуницу на сарадњу,како Двери и ДСС праве коалицију у Земуну,како заједно протестују Радикали,Двери и Образ и остале организације. Моје питање за чланове овог форума је да ли би сте на следећим изборима гласали за евентуалну коалицију ДСС,Двери и Радикали коју би подржале и остале националистичке организације и покрети типа Образ и њима слични и коју би подржали и српски интелектуалци,Срб d5d 080; са Косова и Метохије и тако даље? Ево ја ћу први да одговорим на питање да не буде да само питам Ја бих лично гласао за такву анти-еу,анти-нато и анти глобалистичку коалицију.Мислим да би таква коалиција добила и преко 20 посто на изборима а на неким следећим како се бивши радикали буду све више разочаравали и издајничку политику СНС добила би и много више. Да чујем вас.


РТК| глуви и наглуви глуви и наглуви Едукативна трибина о знаковном језику за запослене у јавном сектору 30.10.2019 30.10.2019 РТК Комуникација са шалтерским радницима представља највећи проблем глувим и наглувим људима. Додај коментарКрагујевацглуви и наглуви, едукативна радионица, запослени у јавном сектору, знаковни језик Традиционална манифестација „Чути и разумети“ Поводом Међународне недеље глувих, у ОШ „Станислав Сремчевић“, организована је традиоционална манифестација под називом „Чути и разумети 2019“, са циљем да деци са оштећеним слухом покажу да су саставни део друштва и прикажу њихове потенцијалне [...] Додај коментарДруштвоАудиовокс, глуви и наглуви, Међунарoдна недеља глувих, Чути и разумети, Школа за децу оштећеног слуха Здравствени радници уче знаковни језик У оквиру Регионалног програма локалне демократије на Западном Балкану који финансира Европска унија а спроводи Програм Уједињених нација УНДП у Заводу за здравствену заштиту радника у организацији Удружења глувих и наглувих Шумадије организован је први [...] Додај коментарДруштвоглуви и наглуви, едукација, здравствени радници, знаковни језик, УНДП, учење знаковног језика У Крагујевцу обележен Међународни дан знаковног језика У Крагујевцу обележен Међународни дани глувих и знаковног језика. Додај коментарДруштвоглуви и наглуви, знаковни језик, Међународни дан глувих Додај коментарДруштвоглуви и наглуви, Спортско друштво глувих


Аутор Тема: Грци (Прочитано 37402 пута) « Одговор #80 послато: јул 18, 2016, 12:38:36 поподне » Словени у Грчкој, I2a + R1a преузета са пољског сајта, не знам ко је аутор, поставио је Łukasz Łapiński администратор ФТДНА R1а пројекта « Одговор #81 послато: јул 18, 2016, 12:54:35 поподне » Аутор је вероватно један Италијан (ово је његов стил). Познато ми је да он мапе креира само ако има поуздане податке (проценте из разних истраживања), али је увек добро поставити извор. У сваком случају, јака Македонија и Тракија одговара и неким ранијим истраживањима. Занимљива је ова R1a на Криту. Треба проверити има ли ту неке предсловенске R1a, мада је главнина вероватно словенског порекла. « Одговор #82 послато: јул 18, 2016, 03:34:16 поподне » Ипак је Вићенцо (претпостављам да је он радио мапу) претерао. Нема толико I2a+R1a у Грчкој. Иако је ова комбинација присутна скоро свуда, негде више, негде мање. Нпр., код Бугара на оном великом истраживању (808) I2a+R1a не прелази 40% у укупном збиру. Мислио сам да су проценти за Тракију и Македонију изведни на основу оних истраживања на мањем узорку (57 за Македонију и 41 за Тракију), али ни тамо ова комб. не прелази 30%. Грчка Македонија (узорак 57), I2a - 17.5%, R1a - 10.5% Грчка Македонија (узорак 191, тестирани сви крајеви Македоније), I2a - 11.46%, 8.86% Грчка (узорак 213), I2a + R1a = 20.2% Грчка (узорак 92), I2a - 6.8%, R1a - 16.3% По свему судећи највећи проценат комбинације I2a+R1a постоји у Македонији 20-30%. « Одговор #83 послато: август 01, 2016, 07:45:42 поподне » Географски распоред хаплогрупа на основу студије: "Genetic population study of 11 Y chromosome STR loci in Greece" (узорак 200) « Одговор #84 послато: август 01, 2016, 07:55:08 поподне » « Одговор #85 послато: август 01, 2016, 08:30:38 поподне » Хаплогрупа J2b (M241) « Одговор #86 послато: август 01, 2016, 08:34:05 поподне » Хаплогрупа L (љубичасто) Хаплогрупа H (наранџасто) « Одговор #87 послато: август 10, 2016, 04:27:21 поподне » Наш добри Радон ме подсетио на један рад који се бави генетиком Грка: "The Greeks in the West: genetic signatures of the Hellenic colonisation in southern Italy and Sicily". У Грчкој је тестирана Евиа и Коринтија, а обрађени су и многи крајеви на југу Италије (Сицилија), али и делови Турске, Хрватске и Албаније. Иако су хаплотипови на 20 маркера, велики проблем представља недостатак маркера 385ab. Срећа у несрећи је то што је одрађено СНП тестирање, што умногоме олакшава истраживање. Добро је обрађена Сицилија, па може бити од користи Дробњацима(?). Синиша би можда могао да изврши детаљнију анализу. Поставићу овде само пресек за делове Грчке, а на теми о Хрватима и Албанцима статистику за те крајеве. Haplogroup N % E3b-V13 26 0.25 E3b-M123 2 0.019230769 E3b-M78 1 0.009615385 E3b-V12 1 0.009615385 E3b-V22 1 0.009615385 F*(xG,I,J2,K) 1 0.009615385 G-M406 2 0.019230769 G-P15 1 0.009615385 I-M223 2 0.019230769 I-M253 1 0.009615385 I-M26 1 0.009615385 I-M423 13 0.125 I-M438 3 0.028846154 J2-DYS445=6 3 0.028846154 J2-M241 5 0.048076923 J2-M410 3 0.028846154 J2-M67 4 0.038461538 J2-M92 2 0.019230769 K*(x P) 3 0.028846154 M269* 7 0.067307692 R1(xR1a1,R1b3) 1 0.009615385 R1a1 18 0.173076923 S139* 1 0.009615385 S28* 1 0.009615385 SRY2627 1 0.009615385 Total 104 1 C-M216 1 0.010752688 E3b-M123 1 0.010752688 E3b-V13 16 0.172043011 E3b-V22 1 0.010752688 F*(xG,I,J2,K) 2 0.021505376 G-M201 2 0.021505376 G-M406 2 0.021505376 G-P15 5 0.053763441 I-M223 5 0.053763441 I-M253 2 0.021505376 I-M423 4 0.043010753 I-M438 1 0.010752688 J1 1 0.010752688 J2-DYS445=6 4 0.043010753 J2-M102 1 0.010752688 J2-M241 7 0.075268817 J2-M280 1 0.010752688 J2-M410 2 0.021505376 J2-M67 6 0.064516129 J2-M92 3 0.032258065 K*(x P) 4 0.043010753 M269* 3 0.032258065 P(xR1) 1 0.010752688 R1(xR1a1,R1b3) 2 0.021505376 R1a1 10 0.107526882 S116* 1 0.010752688 S139* 3 0.032258065 S21* 2 0.021505376 Total 93 1 « Одговор #88 послато: август 11, 2016, 01:39:16 поподне » Коринтија (Пелопонез), узорак 104 I2a Динарик Север - 10.58% I2a Динарик Југ - 1.92% I2a Динарик укупно - 12.5% « Одговор #89 послато: октобар 11, 2016, 11:27:55 пре подне » Грци из Грчке (узорак 172) R1b - 19.2% E1b - 16.9% I2a Dinaric - 14.5% R1a - 10.5% J2a - 8.7% J2b M241 - 6.4% J2b1 M205 - 3.5% J1 - 3.5% I2-M223 - 2.3% I1 - 2.3% T - 1.2% I2c - 0.6% I2a "западна" - 0.6% R2 - 0.6% Понтски Грци (узорак 92) J2a - 26.1% G2a - 21.7% L - 14.1% R1b - 8.7% J1 - 7.6% E1b - 5.4% I2c - 4.3% R2 - 3.3% J2b M205 - 2.2% T - 2.2% R1a - 1.1% I2a Dinaric - 1.1% I2-M223 - 1.1% C - 1.1% - Greek DNA Project - Pontic & Anatolian Greeks DNA Чини се да код Понтских Грка има родова који су "плански" тестирани, па стога поједине хг (нпр. L) бележе нешто већи проценат. Приметно је и присуство I2c хаплогрупе. Код нас у пројекту постоји један тестирани I2c, који по хаплотипу не стоји превише далеко од Понтских Грка (мада вероватно није блиска веза у питању). У сваком случају, постоји велика разлика између Понтских Грка и Грка из Грчке који, поред високог процента E1b и R1b, имају и значајан уплив словенске Y-днк. « Одговор #90 послато: октобар 11, 2016, 01:01:59 поподне » Цитат: Небојша октобар 11, 2016, 11:27:55 пре подне Гледајући проценат I2c ХГ код Понтских Грка, а с обзиром и на неке податке које сам пронашао на интернету (да је I2c хаплогрупа Багратида, јерменске владарске династије), постоји велика могућност да се преко ове хаплогрупе могу пратити кретања Јермена, па би можда и балканска I2c највећим делом потицала од јерменских насељеника, који су се највише досељавали у планским колонизацијама византијских царева, али и касније, за време Отоманске Империје. « Одговор #91 послато: октобар 11, 2016, 02:24:46 поподне » Цитат: НиколаВук октобар 11, 2016, 01:01:59 поподне Никола, да ли знаш за неку књигу или сајт са подацима о досељавању Јермена и њиховим колинијама на Балкану? « Одговор #92 послато: октобар 11, 2016, 03:27:01 поподне » Цитат: Владица Цонић октобар 11, 2016, 02:24:46 поподне Нажалост, ништа конкретно, све што сам о томе сазнао сам читао у делима опште историје (нпр. "Историја Византије" од Острогорског) или преко интернета (углавном Википедија) и телевизије. « Одговор #93 послато: октобар 11, 2016, 03:45:30 поподне » Цитат: НиколаВук октобар 11, 2016, 03:27:01 поподне Хвала у сваком случају! Пробаћу да пронађем ако има нешто на енглеском, на српском сам обично налазио делове из опште историје и легенде. « Одговор #94 послато: октобар 11, 2016, 08:21:24 поподне » Цитат: Владица Цонић октобар 11, 2016, 03:45:30 поподне Да не идемо сувише ван теме, али дефинитивно најзанимљивија епизода јерменске колонизације на Балкану (у овом конкретном случају - Тракије) јесте насељавање павликијанаца, припадника гностичко-манихејске секте из источног дела Мале Азије (тј. тадашње Јерменије). Они су ту насељени у два наврата, 747. од стране Константина V и 970. од стране Јована Цимискија, након војних пораза које су доживели од Византије, да би били граничари-крајишници према Бугарима. Ово друго насељавање, у 10. веку, је укоренило и њихово јеретичко учење у новој домовини, па је тако под великим утицајем павликијанства настало богумилство, које се касније ширило према западу, да би на крају у облику патарена и катара допрло и до Италије и Француске. Неке најосновније информације се могу пронаћи на Википедији: « Одговор #95 послато: новембар 15, 2016, 04:34:40 поподне » Бане, јеси ли погледао ове E-V13 хаплотипове анадолских Грка? Аутори су направили поређење са E-V13 хаплотиповима са југа Француске у жељи да нађу везу са грчком колонизацијом. Њихов закључак је да је E1b код анадослких Грка у вези са балканском E1b, док је појачано присуство J2a последица миграција из саме Анадолије. Оно што се код анадолских Грка да приметити, јесте да се тамо јавља R1b 11-11, затим E-V13 са вредностима карактеристичним за Васојевиће (389I/II = 14/31; 458=15), као и M205 (крички кластер). Рекло би се да ови Грци могу бити пореклом са Балкана, мада су ова два краја (западна Анадолија и Балкан) у уској вези вековима. Хаплотипови из поменуте студије: « Одговор #96 послато: новембар 15, 2016, 05:08:56 поподне » Цитат: Небојша новембар 15, 2016, 04:34:40 поподне Да, интересантно је. Од 14 маркера који се могу упоредити једино разлика на GATA-H4 може да буде значајна. Ипак 14 маркера је мало за озбиљније закључке. Било сродни са Васојевићима или не, верујем да је највећи део анадолског E-V13 дошао са Балкана. « Одговор #97 послато: новембар 15, 2016, 06:11:54 поподне » Na Krstarici je jedan momak pre par dana postavio neke podatke o migracijama Jermena u Vizantijskom carstvu. Link koji je postavio pozivao se i na rad Pitera Čarnisa. Ovde su linkovi prema poruci na Krstarici (ako nije protivno pravilima) i prema radu Pitera Čarnisa: « Одговор #98 послато: новембар 16, 2016, 09:46:42 пре подне » Цитат: radon новембар 15, 2016, 06:11:54 поподне « Одговор #99 послато: децембар 04, 2016, 08:45:55 поподне » Табела са Y-dna фреквенцијама по регионима и две најучесталије хаплогрупе у сваком узорку. And PCA graph with convex hulls (there are two main clusters) and loadings biplot Мапа са кластерима и најучесталијим хаплогрупама по регионима.