Ево још неких важних чињеница о психологији Цигана што је и Ивона Живковић одлично описала у "Таблоиду", она овде налази и описује и веома велике сличности Цигана са Јеврејима( ја ћу га ћирилизовати пошто је изворни текст на латиници): TABLOID :: LIST PROTIV MAFIJE :: Internet izdanje Пише Ивона Живковић Знамо ли ми уопште ко су заиста Цигани и како они функционишу? У ствари видећемо да функционишу веома складно и на један веома специфичан начин. Истина је да су они увек имали сва права и у СФРЈ и у Србији, али кохерентност циганске заједнице је управо оно што вековима спречава њихову асимилацију у многе веће друштвене заједнице. Они који су се асимиловали, у ствари нису више Цигани. И не желе зато да кажу да су то икада били. И многи би се веома радо асимиловали, али...То некоме, веома моћном не одговара. Са друге стране, Цигани се не стиде што су Цигани, напротив веома држе до припадности овом народу. Истина о Циганима је заправо прича о једном од највећих злочина које су ови "брижни" међународни трговци новцем и пљачкаши богатства широм света учинили према Природи. А тај злочин је што су масовно пресељавали, гонили и мешали расе и народе водећи их као војнике и као радну стоку продајући их као робове. Посебно су продавали жене. Огроман број Мавра (маор значи тамнопут) је доведен у Шпанију како би покорили Европу, а онда су они огроман број плавокосих и плавооких жена покуповали као робиње и ко зна где их и коме све продавали. Шта су њихова деца? Данашњи црнокоси Шпанци? Италијани? Грци? О томе како су опљачкали северну Африку (древни Египат), посебна је тема. Јеврејске и циганске необичне сличности О Циганима се у ствари јако мало зна. Ни ко су, ни одакле су, ни како функционишу. Најраспрострањеније је веровање (ничим доказано) да потичу од неких индијских племена која су, ваљда, из пуке досаде кренула хиљадама километара далеко на Запад у Европу и ту се настанили, у ствари с е никада нису настанили, али опстају тако да их већ вековима нико не може отерати, а они се и даље нису асмиловали. Без земље, без сопствене привреде, без солидног заклона, без средстава за живот 4000 . Као да лебде у ваздуху. То је карактеристика Цигана свуда у свету. Има их и у Индији, и у Африци и сви имају проблем са асимилацијом. И по томе су невероватно слични са Јеврејима који се такође веома тешко асимилију иако о томе дискутују њамање 200 година. Када је један радознали истраживач кренуо у Индију да тражи место одакле потичу ти Цигани, сви редом су му рекли да су Цигани у Индију стигли из Израиља. Сличност друштвене заједнице и Јевреја и Рома почива на неким веома јаким правилима понашања која су код Јевреја вековима била усмено предање, да би се онда уобличила у писано учење (Талмуд), а код Рома остала усмена подука. Код Јевреја се поштује мишљење рабина, код Цигана циганског краља или краљице и старијих у заједници. Оба народа се изричито дистанцирају од свих осталих тако што себе доживљавају као другачије. За Јевреје су сви остали гоје, а за Роме су сви не-Роми геџе (или гаџе). Што значи сељак односно онај ко обрађује земљу. И Јевреји и Роми преферирају трговину. Ортодоксиним Јеврејима из Прусије је чак било забрањено да говоре са не -Јеврејима и они су зато живели гетоизирано. Таквих гетоизираних заједница данас има и у САД и у Немачкој. Јерменски Јевреји и даље не желе да једу са не-Јеврејима. И једни у други имају дубоко усађен ритуални осећај моралне чистоте која се огледа у поштовању ритуала. За Јевреје појам чистоте је "кошер", а за цигане вулгаран појам "мариме" и значи тешко скрнављење ромске чистоте. Овде су ствари наизглед супротне , али ритуално значе исто. Они се упражњавањем "кошера" труде да буду што чистији (што више Јевреји), а Цигани настоје да се не оскрнаве као Цигани. Рећи некоме да је "мариме" (ку**ц) за Цигане је највећа увреда. Ове две заједнице повезује и историја пошто су обе биле прогањане за време Хитлера и над обе је извршен, наводно, тежак геноцид. Неспорни докази за ово не постоје, али се ово уважава као историјска чињеница. Свака сумња и негирање тзв. Холокауста је законима многих земаља кажњива. У Великој Британији не. Али, евидентно је да и поред тог геноцида и једна и друга заједница никад нису биле јаче и бројније. Следбеници Вавилонског Талмуда имају пуно морално право да гоје варају и пљачкају, па и убијају и да их доживљавају као будале и нижу расу. И код Цигана постоји неписано право да красти од не-Цигана односно геџа није злочин. Наиме романтична циганска легенда каже да су некада давно сви коњи били слободни и шетали су пољима и нису били ничији, а онда су се појавиле геџе и све су их присвојиле. Тако сваки циганин има природно право да отима од геџа коње и врати их у природу. Цигани су тако поносни на своје лоповлуке и сматрају себе веома интелигентнима када надмудре и покраду геџе. У том смислу су веома слични Ашкеназима (који су прихватили јудаизам као веру, иако је јудаизам в& 666 #1080;ше идеологија као комунизам), па неки теоретичари чак верују да су Ашкенази само напреднија етничка заједница од Цигана, а да заправо потичу од истог етничког корена. Али, Ашкенази имају косе очи и кукасте носеве и светлију пут, док су Цигани много разноврснији по расним одли 3ff9 кама. Да, Цигани могу бити и жутокоси и црвенокоси, јер потичу од разних раса и етничких група. Спајање народа у народ идеологијом Јеврејска диајспоора се тако дели на три главне етничке групе: Ашкенази (Азијати), Сефарди (који потичу од Мавра из Шпаније) и Мизраими са Средњег истока из Египта. Ту су и Јевреји из разних планинских скупина, као и црнци Јевреји из Етиопије, али и Бухраини из Азије. Има и аријеваца плавокосих и плавооких који с е називају Јеврејима. У ствари ко прихвати јудаизам постаје члан ове заједнице. Дакле, разне расе и етничке групе обухваћене (глобалистички) могу бити повезане у једну друштвену заједницу и она временом почиње да се назива народом (па и нацијом). Ромска заједница је такође изградила глобалистички пројекат баш као и јеврејска. И они су формирани од више раса и етничких група. Највеће заједнице су Дом са Средњег Истока (семити), Лом из Источне Турске и бројне скупине европских Цигана (којих највише има у Румунији). Још даље се деле на Синте, Кале, Влашке Цигане, Хорахане и пуно још скупина. И језик се разликује код шпанских Цигана (хитаноса) који говоре кало језиком од ромског у Румунији. И наравно, сви настоје да говоре националним језиком државе у којој су рођени. Много већа подела од језичке постоји међу племенима и групама и она некада може представљати дубоки јаз. На пример у Румунији у централној Трансилванији у граду Братиу живе веома хомогени Цигани казанџије познати као Калдурари који и даље одржавају старе законе и традицију и велика група Тигана које Калдурари виде као оскрнављене припаднике народа јер су се ородили и помешали са геџама. "Ми смо бољи са Румунима него са Тиганима, каже извесни Емил Русу из клана Калдурари. Тигани не знају како да се понашају, они су дивљи, они пију и бију се на улицама. Ми Калдурари се тако не понашамо". Занимљиво је да су пре само неколико генерација у Румунији Цигани и Јевреји као две велике групе заједно живели. Али, многи Јевреји у Румунији не воле када ово чују, и сматрају Цигане за сушту супротност. И по њима они су прљави, свадљиви, лењи, непоуздани, неодговорни. Али начин облачења и неки детаљи народне ношње у Румунији и једних и других и трећих су веома слични. Поменимо и то да је центар окупљања Јевреја синагога, а за цигане чергаре је то шатра - односно цигански камп. Јевреји су концентрисани готово искључиво у градовима у трговачким центрима, док се Цигани концентришу у предграђима. Музика и склоност ка свирању и певању односно забављању других (гоја и геџа) такође је карактеристична за оба народа. Бугарско тумачење косовских Египћана Ендогамија, обичај да се жени и удаје у оквиру етничке заједнице у Бугарској је прекинута необичним брачним везама између Јевреја и Цигана. Тако је пре пола века, по бугарским етнl 4000 6;лозима Марушијаковој и Веселину Попову, у Софији формирана мешовита заједница. Цигани као слабији део заједнице почели су тако временом да се подводе под семитско етничко порекло. Иста мешавина има велику заједницу у албанском региону која броји око 10 000 припадника и они себе сматрају Ромима, Тиганима или индијским етничким скупинама , а сами себе називају Египћанима. Има их и на Косову. По легенди када је Аврам кренуо из Ура пратили су га Цигани који су га чували, па је то митска повезаност ова два народа. Енглеска реч за Цигане је "џипси" (гyпсy) и то је скраћеница од "еџипшн" тј. Египћанин или египатски. А ова реч можда је изведена од егејски пут (егеји пат) што је можда био пут за транспорт робова. Из циганског речника код нас се одомаћиле речи: лова , џукела, пандур, као и ћира (нешто мало). Цигански закони и организација заједнице Цигани разликују нацију, која представља место рођења односно држављанство које имају, затим дружину (компанију) која представља скуп домаћинстава која не морају да буду из исте државе, али су истог географског порекла и везани су интересно или родбински. Организовани су још и као кланови (вице) који настају ширим фамилијарним повезивањем. Један клан може да броји и 200 чланова. Моћ појединца мери се и величином и снагом клана коме припада. Најмања је породица чија снага такође зависи од броја чланова, па зато Цигани настоје да имају што више деце. Дакле, није љубав према деци то због чега их имају много, већ им то омогућава већу снагу у заједници. С обзиром да немају новац као мерило вредности, прибегавају овом примитивном јачању породице, клана , кампање и заједнице. Имају и систем неписаних закона који не само да уређују унутрашње односе у заједници, већ их штите и од спољног света који доживљавају (не без разлога веома непријатељски). У циганске законе се не уграђују легалне вредности геџа, па зато Цигани имају и проблема са легалним системом државе чији су држављани. Ако би одбацили своје неписане законе, они би се асимиловали и не би више били Цигани. Сваком циганском заједницом влада бандолијер, особа која је изабрана због својих година искуства и мудрости, али често и снаге. Нешто као шериф. Занимљиво је да ову улогу може имати и старија и утицајна жена - велика мајка. Bandolijer тако решава ситне несугласице у заједници, попут ситних крађа, прељуба и сл. Уколко је спор између породица озбиљнији сазива се суд који се назива крис. То је у ствари савет мудраца и искусних који већају и процењују на чијој је страни правда. У случају сукоба кланова сазива се divano . То је тело сачињено од вођа кланова који онда морају да седну и да реше спор договором. Они су представници кланова и остали не морају да присуствују овом састанку. Непоштовање бандолијера, криса или одлука дивана значи непоштовање читаве Ци& 4000 #1075;анске заједнице. Ако се ни овде не реши спор, постоји и такозвани крис Романи - велики суд који може појединца који се не повинује одлукама криса-изопштити из заједнице. Тада Циганин постаје "мериме" (ку**ц) и није више достојан живота у заједници. Он се тада сматра геџом и то је практично изопштавање од читавог циганског народа. То је за сваког Циганина или Рома најстрашнија казна. Одавање "циганске тајне" геџама се сматра једним од тежих прекршаја. Зато полиција веома тешко може да Цигане користи као сведоке у случајевима циганског криминала, па се многи криминалци тако у заједници добро сакривају. Зато је оваква циганска заједница идеална да се кроз њу провуку и међународни мафијашки послови као на пример модерна продаја робова или деце или оружја. Деца се могу до продаје чувати код било које породице. Ма где се они налазили.


Quote: Ако благо мени, ако... Quote: Сви ми нормални људи и часни припадници војске и олиције никада се нећемо помирити са тим да нам генерале хапсе мајмунолике наказе попут тебе, госпоџа Дел Канте. Quote: Паз` да нећемо. Quote: Јесте, баш као и Харадинају што сте забранили. Скупо ће вас коштати дилови са наркомафијом, господо европска моја. Quote: Просто да не поверујеш! Quote: Само се ти прави мутав благо мени, то ти ионако иде од руке. Quote: Па да, и највероватније ти се смеје у лице и размишља о томе колико си ружна Quote: О свемоћни Перуне пусти један гром на њу и помози, па да нам се никад више не врати.


Манастир Раваница лежи у подножју Кучајских планина. Опасан зидом са седам кула овај манастир је вековима место ходочашћа али и симбол култа светог кнеза Лазара. У њему и око њега су настале песме о боју на Косову, о Молошу Обилићу, Косанчић Ивану, а најлепше о кнезу Лазару и кнегињи Милици. Колико кнез Лазар значи Србима говоре и бројне похвале испеване њему у част, а најпознатија Јефимијина „Похвала кнезу Лазару“извезена је на црвеној свили златним концем, а намењена је за покров кивота светог кнеза Лазара. Ако Вас данас пут нанесе крај Ћуприје и села Сења, било би лепо видети живописни манастир у коме су многи клесари, неимари, сликари, златари и везлије уткали своје умеће. Биће Вам јасно зашто су наши преци мукотрпно чували манастир и мошти славног кнеза Лазара. Његове мошти стоје десно од олтара, смештене у дрвени кивот који датира из 18. века. У складу са својом фактичким положајем, кнез Лазар наглашава своју самосталност – самодржавност, он је „господин земљи српској“ и то „по милости Божјој“, и он постаје Стефан: „Стефан кнез Лазар“. Он наступа као крунисани владар, непосредни наследник Немањића – део савременика га тако и прихвата, а потомство га тако и види у историјској перспективи. После краћег боравка у Сентандреји, где су изградили и привремену дрвену цркву, раванички монаси прелазе са свим сачуваним стварима у потпуно запуштен манастир Врдник, у Фрушкој Гори. Обнављају га темељно, али му мењају црквену славу: обновљену цркву, уместо светом Јовану, посвећују Вазнесењу, слави њихове Раванице. Црква мења и своје име и постаје Сремска Раваница. Али, они не заборављају свој манастир. Довијају се и траже прилоге уз даровне повеље и од руских царева и од угровлашког војводе – за своју праву Раваницу „ниже Београда“. Толико су чували старе традиције да је Вук Караџић, чак почетком XIX века, забележио најлепше косовске песме у непосредној околини Сремске Раванице. За Раваницу је карактеристична и разрада многобројних прозора на свим странама цркве. Арх. Вуловић је набројао 62 прозорска отвора, застакљена разнобојним стаклом. Раваница је била изузетно добро осветљена у свако доба дана. Кад таква светлост обасја и стубове са фрескама са богатим златним орнаментима, постаје јасно зашто један раванички монах бележи: „Лазар је цркву озарио“. Интернет презентација: http://www.manastir.ravanica.co.rs


Травњак и врт: Цацтус Плантс | Sr.Design2BuildOC.com Главни > Травњак и врт > Цацтус Плантс Када се помиње реч "кактус", први пар придева који обично имају на уму су "суви" и "топли", али оно што већина људи не схвата је да се кактуси и друге сочне биљке могу расти и заправо успевају у затвореном различите количине светлости и влаге. Цацтус Имаге Галлери Постоји много различитих типова, облика и величина кактуса и сочних биљака. Кактуси из пушчавских подручја су дебели и спуштени, док су кактуси који су изворно расли у џунгли подручја равних или танки и бескрајних. Неки кактуси имају лишће, па чак и цвијеће. На примјер, перескиа, када се пуни, изгледа као наранџа или дрво грејпа. Тхе мелокактус расте капа на врху у зрелости, која касније узгаја прекрасне ружичасто цвијеће. Сукуленти су идеална биљка за запослене људе зато што им је потребна мање влаге и воде него већина затворених биљака и врло су толерантни за варијације у температури. Ове биљке често садрже густе, меснате листове које чувају воду и изграђене су на начин да излажу најмање површину сунцу и ветровима. Многи људи сматрају да сочнице имају велику лепоту као и улагање: што дуже расте, они постају све величанствени. Истражите следеће чланке како бисте сазнали више о кактусима и сукулентима и зашто ћете то желети за себе: Аеониум: Аеониумс цвјетају као кактуси на Канарским острвима и медитеранском региону Сјеверне Африке. Цвеце, које су обично жуте, излазе из растућих тачака у центру розете. У већини случајева, биљка умре након цветања када сјемен сазрије. Агаве: Агавес имају тешке, круте листове формиране у базалним розетом и високим шиљцима цвијећа. Ове биљке се често користе у производњи влакана за ужад и жицу, а сок се користи у производњи пулке (пива од пива) и текиле. Аллуаудиа процера: Овај сокулент са југозападног Мадагаскара може порасти прилично висок - висине од шест стопа у високој унутрашњости и високих тридесет и шест стопа у родној земљи. Њихова стабла су прекривена оштрим, суженим трњем или кичмом, а када се појављују листови, они су овални и два или више инча дугачак. Цалибанус хоокерии: Ова биљка из Мексика се односи на агаве. Има грбове корене и лишће од трава. То је толерантна, тешка биљка, али се не превише добро носи са влажним ваздухом, претераном водом и превише ђубрива. Црассула: Ове сочне биљке добро се прилагођавају растуће у затвореном простору. Црассула имају густе, сјајне, меснате, жадопотезне лишће. Они више воле јако светло и веома се лако репродукују од потискивача листова и стабљика. Ецхевериа: Ецхевериа, домородци Мексика и Централне и Јужне Америке, су розете-формирајуће сочне биљке са листовима које долазе у различитим облицима и бојама. Треба им јако светло, тешко земљиште и одлична дренажа. Слон Буш: Слонска грмља (портулацариа афра) је сочна грма са дебелим сивим или смеђим стабљима и масним, сочним, светлим зеленим листовима. Слично је по изгледу биљке са малим листовима, али може се повећати до шест стопа у високој просторији. Еулицхниа саинт-пиеана: Овај високи стубни кактус је рођен у брдима Чилеа. Има много ребара са великим, белим, вунастим свлачионицама и дугим централним бочицама. Цвеће остане отворено дању и ноћу, а меснато воће је јестиво - али не и веома укусно. Ферокактус: ферокактус, кактуси у облику цеви са истакнутим ребрима, добијају своје име из својих дугих, тешких, често закачених кичма. У Мексику се кожа и кичме отклањају и месо се исече и једе сирово или кандирано. Фосктаил Аспарагус Ферн: фоктаил аспарагус паприка (аспарагус меиери) изгледа као папарац, али је члан породице љиљана. Изгледа најбоље када добије филтрирано светло, влажно тешко земљиште, хладне температуре и добру циркулацију ваздуха. Гастерија: Гастерија добија своје име - што значи грчку желуцу - од облика цвијећа. Слични су по изгледу алојима, осим што су њихови листови полирани и имају глатке ивице. Хаагеоцереус цхрисацрантхус: Овај колумни, спорији растући кактус из Перуа има много ребара и финих игличастих кичма. Са пуно хране и пића, овај кактус ће се много више развити са више ребара. Холидаи Цацтус: празник кактус (сцхлумбергера) добија своје уобичајено име од целе године цвијећа - Дан захвалности, Божића, Ускрса итд. Њихово цвијеће се протеже од бијеле до руже, црвене, лаванде и љубичице. Каланче: Ови родитељи Мадагаскара су лагано растуће затворене биљке. Ове компактне биљке карактеришу сјајни, сочни, тамнозелени листови и кластери црвено-наранџастог цвеца који се појављују зими или кад год има кратких дана. Мелокактус: мелокактус - познат и као турски глави кактус, турски капа као и кактус мелоне - је велика, ребраста, кугла или цилиндрична биљка која развија капу ("цефалиум") на врху биљке на зрелост. Мелокактус потиче од топлих, влажних, приобалних подручја и може толерисати влажност. Планина Цереус: планински цереус (ореоцереус хендриксенианус денсиланатус) из Анда Боливије и Перуа је снажно ребрастани кактус са црвенкастим кичмама и дугачком, свиленкастом косом. Нанантхус сцхоонесии: Ова мала, јужноафричка соћна има компактан, туберозни коријенски систем и супротне листове. Њено јединствено цветно млеко се отвара после поднева и поново се затвара у ноћном времену. Кактус кактуса: кактус кактуса (апороцацтус флагеллиформис) има танке слабе стабљике које могу расти пет метара дугачко и висити преко бочних страна лонца, а дуго црвено цвеће може трајати неколико дана. У руралном Мексику, суво цвеће се користи медицински. Ребутиа: Ови мали кактуси у облику кугле или буре имају мале кичме и њихова туберкула су распоређена у спирале. Њихово цвеће, које се затворе ноћу, долазе у разним бојама, често су веће од биљке и могу трајати до четири или пет дана. Седум: Име седум долази из латинског "седео; Седим ", што указује на то да ће многи од ових кактуса седети и расти било гдје. Те тврде биљке су савршене за стјеновите вртове јер ће годинама расти на тачкама које друге биљке сматрају неприхватљивим. Сенецио: Сенецио, део породице Даиси, је цветно биљка која долази у различитим облицима и бојама. Већина сенецио биљки може издржати хладније температуре, али неке сорте ће сулкати ако су сувише топле. Спидер кактус: паук кактус (гимноцалициум денудатум) из Јужног Бразила, је глобуларна биљка која добија своје уобичајено име из свог кичменог аранжмана. У врло јаком светлу, овај кактус узима смеђе боје. Стапелиа: Ове биљке су прилично кратке и раздвојене од њихове базе. У њима се налазе цвијеће у облику звијезда (које често мириље као гњечје месо) и семена с свиленкастим длакама. Иако више воле јако светло, они могу сунчати на врућем летњем сунцу. Тепхроцацтус: Овај јужноамерички кактус садржи густе, кратке спојеве с грлом или цилиндричне спојеве, а многи глохиди (брадавичасте длаке или шчепине) су врло осетљиви и прелазе са најмањег додира. Боде биљке су обично дугачке и дају јој карактер. Торцх Цацтус: Кактус бакра (цереус перувианус) је колумнарски кактус који може расти веома велик и представља стереотипни кактус за карикатуре јужно од границе. Када је зрео, биљка има велике, бијеле цвијеће и цвијеће прилично обилно. Трицходиадема олеареа: Ова грмовита сукулентна има дугачке, витке, закривљене гране и кратке, грубе, цилиндричне лишће. Крај сваког листа има групу малих, длакавих влакана, дајући овој биљци научно име "трицхо; коса; ""диадемеа; круну. " Иуцца: иуцца елепхантипес из Мексика и Гватемале карактерише мачеви у облику трава, зелене листове. Временом, биљка губи своје доње листове и развија бунар који може расти више од четрдесет стопа када се узгаја; у затвореном простору, биљка може да расте и висока висока од осам или девет стопа. Video Индек: Plants Vs Zombies 2 Cactus Nivel 100 Vs Frijol Laser Nivel 100. Корак 1 Преглед за изградњу складишног простора за складиштење свакодневних временских линија САТУРДАИ Смањите дрвну грађу и направите панеле (Кораци 1-5). НЕДЕЉА Саставите кутију и причврстите подножје и поклопац (Кораци 6-14). Преузмите листу сачуваних за овај пројекат. ЦУТ ЛИСТ 1к4 кутије предње и задње стране дугих комада: шест @ 36 инча 1к4 кутије предње и задње стране кратке комаде: четири @ 341⁄2 инча 1к4 бочне плоче дугих комада: четири @ 20 инча 1к4 бочне плоче кратке комаде: шест @ 181⁄2 инча 1к6 поклопаца: четири @ 40 инча.


source: wikipedia

text: 19. септембар (19.9.) је 262. дан у години по грегоријанском календару (263. у преступној години). До краја године има још 103 дана. Догађаји 636 — Рашидунски Арапи предвођени Халидом ибн Валидом су заузели Дамаск од Византинаца. 1356 — Енглеска војска под вођством Едварда Црног Принца, сина краља Едварда III, у бици код Поатјеа поразила војску француског краља Жана II, чиме је окончана прва фаза Стогодишњег рата. 1370 — Енглеска војска под вођством Едварда Црног Принца је заузела и опустошила Лимож. 1796 — Први председник САД Џорџ Вашингтон упутио америчком народу опроштајну поруку и повукао се на своје имање. За председника изабран 1788. 1814 — У Пожешкој нахији избила Хаџи Проданова буна. 1837 — Код Пожаревца одржани први војни маневри регуларне српске војске, који су трајали 20 дана уз учешће 1.700 војника. 1863 — Почела је битка код Чиканоге у северозападној Џорџији, која ће се завршити највећим поразом Уније (Севера) на западном фронту Америчког грађанског рата. 1888 — Прво светско такмичење за избор лепотице одржано у белгијској бањи Спа, а прва званично најлепша жена на планети постала 18-годишња креолка из Гваделупе Берта Сукаре. 1900 — У Винемаки у Невади, Буч Касиди и Санденс Кид су извели прву заједничку пљачку Прву националну банку и побегли с 32.640 долара. 1914 — Почела битка на Мачковом камену у Првом светском рату. После четвородневних борби, надмоћнија аустроугарска војска присилила Србе на повлачење. 1918 — Почела је битка код Мегида у Првом светском рату. 1928 — „Пароброд Вили“, први анимирани цртани филм у ком се појавио Мики Маус, приказан у њујоршком биоскопу „Колони театар“. 1939 — Совјетске трупе стигле на мађарску границу и истовремено на северу Европе окупирале Вилњус, који је био под пољском управом. 1941 — Немци у Другом светском рату заузели Кијев, после битке која је трајала 45 дана. Британске трупе ушле у Техеран током Англо-совјетске инвазије Ирана. 1944 — Потписано је Московско примирје између Финске и Совјетског Савеза, чиме је завршен Настављени рат. 1955 — У Аргентини војска оборила са власти председника Хуана Доминга Перона. 1957 — Американци у Невади извршили прве подземне нуклеарне пробе. 1970 — Први Гластонбери фестивал, највећи музички фестивал на отвореном, је одржан на имању Мајкла Ивиса у Гластонберију, Енглеска 1985 — У главном граду Мексика Сијудад Мексику и околини у земљотресу погинуло око 12.000, а повређено око 40.000 људи. 1989 — У експлозији авиона DC-10 француске компаније UTA, на линији Бразавил-Париз, изнад Нигера, за коју је касније оптужена Либија, погинули сви путници и чланови посаде, њих 171. 1991 — Колоне тенкова Југословенске народне армије кренуле из Београда према Хрватској, где су почели сукоби српских наоружаних група и хрватске полиције. Хрватска 25. јуна 1991. прогласила самосталност и издвојила се из СФРЈ. 1991 — У леднику на граници Аустрије и Италије откривен је Еци, најстарија природно сачувана мумија у Европи, из 3300. п. н. е.. 1992 — Савет безбедности Уједињених нација искључио Југославију из светске организације, оспоривши јој право да аутоматски наследи СФРЈ. СРЈ поново постала чланица УН 2. новембра 2000, пошто је ДОС преузео власт у Србији. 1994 — Трупе САД искрцале се на Хаити у операцији коју је Вашингтон означио као „поновно успостављање демократије“. „Манифест Унабобмера“ Теда Качинског је објављен у Вашингтон посту и Њујорк тајмсу, скоро три месеца након што им је послат. 2000 — У Прагу почело петодневно заседање Међународног монетарног фонда и Светске банке, током ког се више хиљада демонстраната, противника глобализације, сукобило с полицијом. У сукобима повређена 142 демонстранта и 123 полицајца, а центар Прага је демолиран. 2001 — Председник САД Џорџ В. Буш потписао конгресну резолуцију о употреби војне силе и захвалио се Представничком дому и Сенату што су га овластили да покрене рат против терориста. Исламски свештеници позвали терористичког лидера Осаму бин Ладена да добровољно напусти Авганистан, али му нису одредили рок за излазак из земље. САД запретиле да ће напасти талибане уколико не предају Бин Ладена. 2006 — На Тајланду извршен државни удар у којем је збачен премијер Таксин Шинаватра који је у то време био на заседању Генералне скупштине УН. Рођења 1551 — Анри III, француски краљ (1574—1589), последњи владар из династије Валоа. (прем. 1589) 1799 — Јован Хаџић, српски писац и политичар. (прем. 1869) 1802 — Лајош Кошут, мађарски правник и политичар, један од најистакнутијих вођа Мађарске револуције 1848, в.д. председника Мађарске (1949). (прем. 1894) 1911 — Вилијам Голдинг, енглески писац, песник и драматург, добитник Нобелове награде за књижевност (1983). (прем. 1993) 1922 — Емил Затопек, чешки атлетичар (тркач на дуге стазе), светски рекордер. (прем. 2000) 1926 — Масатоши Кошиба, јапански физичар, добитник Нобелове награде за физику (2002). (прем. 2020) 1938 — Гордан Михић, српски сценариста и редитељ. (прем. 2019) 1941 — Кес Елиот, америчка певачица и глумица, најпознатија као чланица групе -{The Mamas and the Papas}-. (прем. 1974) 1948 — Џереми Ајронс, енглески глумац. 1949 — Далибор Брун, хрватски музичар. 1959 — Бранислав Зеремски, српски глумац. 1959 — Оливер Њего, српски оперски певач. 1960 — Карлос Мозер, бразилски фудбалер. 1962 — Мијаило Грушановић, српски кошаркаш. 1963 — Дејвид Симан, енглески фудбалски голман. 1967 — Александар Карељин, руски рвач и политичар. 1968 — Дејв Кларк, енглески ди-џеј и продуцент електронске музике. 1968 — Дамир Урбан, хрватски музичар. 1969 — Канди Дулфер, холандска музичарка, најпознатија као џез саксофонисткиња. 1969 — Јохан Јохансон, исландски композитор. (прем. 2018) 1971 — Сана Лејтан, америчка глумица. 1974 — Дамир Мулаомеровић, хрватски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1974 — Викторија Силвстет, шведски глумица, певачица и модел. 1974 — Џими Фалон, амерички глумац, комичар, ТВ водитељ, музичар, писац и продуцент. 1974 — Сајријак Харис, енглески аниматор. 1978 — Огњен Короман, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1982 — Едуардо дос Реис Карваљо, португалски фудбалер. 1984 — Антанас Кавалијаускас, литвански кошаркаш. 1986 — Анџелина Валентајн, америчка порнографска глумица. 1990 — Киран Трипијер, енглески фудбалер. 1991 — Си Џеј Маколум, амерички кошаркаш. 1997 — Ерик Јирка, словачки фудбалер. 1999 — Далита, јерменска певачица, плесачица и глумица. Смрти 1975 — Коста Тодоровић, српски академик (рођ. 1887) 1999 — Павле Ивић, југословенски лингвиста, члан Српске академије наука (рођ. 1824) 2008 — Маурицио Кагел, немачки-аргентински композитор (рођ. 1931) 2009 — Душан Каназир, академик члан САНУ (рођ. 1921) 2015 — Џеки Колинс, британска књижевница (рођ. 1937) 2018 — Милош Митић, српски атлетичар и параолимпијац (рођ. 1987) 2021 — Џон Чалис, енглески глумац (рођ. 1942) 2021 — Џими Гривс, енглески фудбалер (рођ. 1940) Празници и дани сећања 1814 — У Пожешкој нахији у Србији почела Хаџи Проданова буна. Устанак под вођством игумана Пајсија и хаџи Продана проширио се и на Крагујевачку и Јагодинску нахију, али није добио подршку Милоша Обреновића, који је сматрао да је устанак преурањен. И поред обећања да ће устаницима бити опроштено, Турци погубили око 300 устаника, међу којима игумана Пајсија, а хаџи Продан пребегао у Аустрију. 1961 — Грађани Јамајке се на референдуму изјаснили за издвајање земље из Западноиндијске Федерације. Литература http://www.b92.net/news/indexs.php?start=50&order=hrono&dd=19&mm=9&yyyy=2003


Бољи политичари? | Србија и Црна Гора Почетна страна > Дебате > Србија и Црна Гора > Бољи политичари? Умјесто подгријавања подјела и искључивости, пријетећих говора,подизања обрва, апологетике криминала - неко нам је демонстрирао културу дијалога, разумијевање другачијег, солидарност, саосјећајност а потом је и напрасно склоњен са те позиције. Некоме је сметао. Да ли претпостављамо коме и зашто? Која је то држава и какав је то систем ком не одговарају некомпромитовани и поштени људи? Неко вече, гостујући на „јавном сервису", у својој реторици увијек умјерен и несклон драматичном сензационализму, предсједник СНП-а Срђан Милић, са посебним нагласком афирмативно се осврнуо на доба у које је на челу Владе био господин Жељко Штурановић. Г. Милић није крио ни своје задовољство предусретљивошћу и разумијевањем на које наилази код предсједника Вујановића. Уз примјетну нелагоду и затеченост уважене водитељке и заслужне директорице поменутог сервиса, господин Милић је подсјетио на стабилнији и растерећенији социјално-економски амбијент који је постојао у вријеме Штурановићевог „кабинета", компаративно алудирајући на катастрофалан учинак садашње Владе и њеног „компрадора". Дакле, у овом новом таласу криминализације друштва и неке конфузне,пријетеће атмосфере, која се у маниру аутистичних деведесетих поново надвила над Црном Гором, у почетку спонтано и стидљиво, а сваким новим даном све отвореније, као спасоносна алтернатива намеће се један хуманији и благороднији дио режима, препознатљив по помиритељском изразу, тону, првенствено, тандем Вујановић-Штурановић, и наравно, увјек свјежи г. Маровић. Мало ли је??? Стиче се утисак да је кратак мандат еx-премијера Штурановића психотерапеутски дјеловао на црногорску ендемску психозу-обожавања (апотеоза) тоталитарног вође-гуруа. Показало се да тај вођа-гуру не само да није незамјењив, већ да је деструктиван и превазиђен. Видјело се да други могу много боље, хармоничније, прогресивније, рационалније...а што је најважније, све у правцу нормализације и превазилажења наших међусобних сукоба (вјерских, етничких, политичких...). Умјесто подгријавања подјела и искључивости, пријетећих говора, подизања обрва, апологетике криминала-неко нам је демонстрирао културу дијалога, разумијевање другачијег, солидарност, саосјећајност а потом је и напрасно склоњен са те позиције. Некоме је сметао. Да ли претпостављамо коме и зашто? Која је то држава и какав је то систем ком не одговарају некомпромитовани и поштени људи? Све ово говори да се можда нешто и дешава у монолитном и униформном ДПС-у. Неке разлике у приступу, стилу, моралу, односу према криминалу, као да постоје. Назиру се неки људи у ДПС-у који су свјесни свог честитог породичног поријекла, који довољно цијене своју аутономност и етичку утемељеност, своје образовање и идеале, и не желе бити адвокати разних нарко кланова. Шапуће се, и то наглас, да је многима дозлогрдило. Није баш свакоме „Прва банка" професионални и животни мото. Добро обавијештени аналитичари блиски режиму, већ мјесецима указује на постојање здравог и болесног ткива у најјачој партији.У медијима, електронским, интернет, штампаним, које финансирају и уређују специјалци (један буцкасти, увезени, посебно је активан ових дана) који припадају Ђукановићевом финансијско-шпекулативном лобију, а који су преузели улогу преторијанске гарде мафиократског режима и у том циљу и сатанизују опозицију на сваки могући и немогући начин, све више простора заузимају хистерични насртаји на сваки племенитији импулс који долази из врха власти. Наравно да мислим на хајку која се данима води против предсједника Вујановића. Међутим, геополитички смјер, или план „великих", у одређеном историјском периоду, дететерминишу политички концепт и промовишу тип лидера који могу одговорити актуелном тренутку у региону. Дух деведесетих и распад Југославије, захтијевали су искључиве, ратоборне, бескрупулозне и међусобно супротстављене политичаре, ђукановићевског сензибилитета. Лежерни, културни и цивилизовани предсједници попут Бориса Тадић и Ива Јосиповића, вјесници су једног новог, интегралистичког и антикриминалног доба. Рекао бих да и ми имамо наше Тадиће и Јосиповиће и ту треба тражити будуће савезе? Постоји и могућност коју не треба ни случајно занемарити, мање оптимистична, суморна, али исто тако могућа и донекле утемељена. Могућност да су разлике унутар ДПС-а о којима говоримо, само симулација која вјешто и манипулативно треба да покрије што шири дио гласачког тијела, да би били пријемчивији различитим друштвеним групама. Желим да вјерујем да сам овдје дубоко у криву и искрено се надам се да ће ме вријеме које долази демантовати. Како год, очито је да су неки процеси већ кренули. Они су незаустављиви и извјесно је да у наредном периоду можемо очекивати све већу дистинкцију ''добрих'' или истине ради, бољих политичара, од политичара које је прегазило и демантовало вријеме, а има их, гомила.


ПАПА ФРАЊА: Никада не заборавити злочин над Jерменима | ИСКРА ПАПА ФРАЊА: Никада не заборавити злочин над Jерменима 25.06.2016. - 16:12 ИСКРА на Фејсбуку Папа фрања данас jе, током другог дана посете Jермениjи, обишао Спомен комплекс геноцида над Jерменима и поруцио да свет не би требало никада да заборави или умањи значаj масовног убиства Jермена у време Oтоманског царства. AП подсећа да jе папа фрања, на почетку посете Jермениjи, назвао таj злочин „геноцидом“. „Mолим се овде, са тугом у срцу, да се трагедиjе попут ове никада поново не догоде тако да човечанство никада не заборави и тако да зна убудуће како да добротом победи зло“, навео jе папа у књизи жалости спомен комплексу, коjи се налази на брду Цицернакаберд. Oн jе у књизи жалости указао на значаj очувања сећања на jерменски народ истакавши да jе „сећање извор мира и будућности“. Папа фрања jе, потом, током мисе у Гjурмиjу, где се више хиљада л;jуди окупило на централном тргу како би присуствовало његовоj jединоj jавноj католичкоj миси током посете Jермениjи, истакао да „народи, као и поjединци имаjу сећање“ и поручио да jе сећање jерменског народа „древно и драгоцено“. Папа фрања jе у петак, на почетку своjе посете Jермениjи, назвао масовно убиство Jермена пре jедног века од стране отоманских снага „геноцидом“. „Oва трагедиjа, оваj геноцид, обележила jе нажалост почетак тужног низа великих катастрофа прошлог века“, рекао jе папа током састанка са jерменским председником Сержом Саргсjаном у председничкоj палати у Jеревану. Папа jе употребио реч „геноцид“ jош пре годину дана када jе изазвао гнев Tурске коjа jе тада повукла свог амбасадора из Ватикана. Aнкара, коjа тврди да геноцида ниjе било, jош увек ниjе реаговала на ову изjаву папе. Тагови: Јермени, Папа Фрањо Оставите коментар Одустани од одговора Ваша адреса е-поште неће бити објављена. Неопходна поља су означена *


source: CulturaX

text: Лозницу је поново, данас (3. јун) око 14 сати захватило невреме са јаким пљусковима. Према подацима дежурног метеоролога лозничке хидрометеоролошке станице Љубише Андрића, до 15 и 45 пало је 17,6 литара кише, а могуће је да са запада до нас око 18 сати стигне још један талас падавина. Обилне падавине истерале су Штиру из основног корита па се разлила у центру града и значајно поплавила наредни ниво носећи са собом велике количине смећа из горњег тока. Временска прилике и сутра ће бити сличне данашњим, а према информацијама Републичког хидрометеоролошког завода (РХМЗ) после овог потопа стижу температуре од око 30 степени па онда следи исправање и ''кување''. На сајту РХМЗ истакнута су опозорења на јаку кишу и пљускове са великом количином падавина за данашњи дан. У току дана у централним, западним, југозападним и јужним крајевима земље очекује се велика количина падавина, нових 30 до 50 литара по квадратном метру. Са падавинама из претходне ноћи и јутра, укупна количина може достићи од 50 до 100, понегде и до 120 литара по квадратном метру. Понегде су могуће и непогоде са градом и јаким ветром, упозорава РХМЗ. У упозорењу се наводи и да ће до 5. јуна водостај на Бјелици, Моравици, Скрапежу, Ђетињи, Гружи, као и на горњем току Западне Мораве и на Ибру бити у порасту и кретаће се око, или изнад упозоравајућих нивоа. Водостај на Јадру и Колубари, Црнци, Лепеници, Лугомиру, Ресави и Белици, као и на притокама биће у умереном и већем порасту уз могућност приближавања упозоравајућим нивоима. Лозници и околини данас је на снази наранџасти аларм, као и у остатку земље, изузев Војводине, где важи жути аларм, и југозападне Србије која је ''у црвеном'' и суочава се са поплавама.


text: 1863. је била проста година. Догађаји Јануар 1. јануар — Ступила је на снагу Прокламација о еманципацији (ослобођење већег дела робова у Сједињеним Државама) 10. јануар — У Лондону је отворена прва линија подземне железнице у свету. 29. јануар — Америчка војска је поразила Шошоне у масакру на Медвеђој реци. Фебруар 17. фебруар — Група грађана Женеве је основала Међународни комитет за помоћ рањенима, што ће касније постати познато као Међународних комитет црвеног крста. Април Август 30. април — 6. мај — Битка код Чанселорсвила Јун Јул 1. јул — 3. јул - Битка код Гетисбурга Август Септембар 24. септембар — У Београду је основана Велика школа која је имала филозофски, правни и технички факултет. Октобар 26. октобар — У Лондону је формиран Фудбалски савез Енглеске, најстарији фудбалски савез на свету. Новембар 24. новембар — 25. новембар — Битка код Чатануге Децембар Рођења Март 12. март — Габријеле Д’Анунцио, италијански песник и политичар 23. март — Светолик Радовановић, српски геолог, члан САНУ, професор Универзитета у Београду и први министар привреде у Србији. (†1923). Јул 30. јул — Хенри Форд, амерички инжењер. (†1947). Септембар 13. септембар — Франц фон Хипер, немачки адмирал 30. септембар — Рајнхард Шер, немачки адмирал Децембар 18. децембар — Франц Фердинанд, надвојвода од Аустрија-Есте Смрти Јул 26. јул — Сем Хјустон, амерички политичар Септембар 20. септембар — Јакоб Грим, немачки књижевник и филолог Децембар 12. децембар — Едвард Мунк, норвешки сликар 14. децембар — Јакоб Сабар, хрватско-словеначки католички свештеник и писац Дани сећања 1860-е 61863


text: 9. октобар (9.10.) је 282. дан у години по грегоријанском календару (283. у преступној години). До краја године има још 83 дана. Догађаји 1621 — Завршена је битка код Хотина повлачењем турске војске. 1701 — У Њу Хејвену, у америчкој држави Конектикат, основан Универзитет Јејл. 1806 — Пруска прекинула неутралну политику према Наполеону и објавила рат Француској, у ком је поражена уз тешке територијалне губитке. 1915 — Немачке и аустроугарске трупе у Првом светском рату заузеле Београд. 1934 — Владо Черноземски је извршио атентат на југословенског краља Александра Карађорђевића у Марсељу. 1940 — Немачки Луфтвафе бомбардовао је Катедралу Светог Павла током битке за Британију. 1944 — Почела Трећа московска конференција на којој су британски премијер Винстон Черчил и лидер СССР Јосиф Висарионович Стаљин разматрали проблем Пољске, Грчке и Југославије и договарали се о уређењу Европе после Другог светског рата. 1949 — Отворен је фудбалски стадион ЈНА. 1962 — Уганда стекла независност после готово 70 година британске колонијалне управе. 1963 — Више од 2.000 људи погинуло у поплавама када је велики одрон изазвао велики талас који је надвисио брану Вајонт код Лонгаронеа, у североисточној Италији. 1970 — У Камбоџи је председник парламента Ин Там објавио укидање монархије. 1975 — Совјетски физичар и дисидент Андреј Сахаров добио Нобелову награду за мир. 1983 — У експлозији бомбе у Рангуну, главном граду Бурме, убијено 18 владиних функционера Јужне Кореје, међу којима четири министра и шеф дипломатије Ли Бум Сук. Јужнокорејске власти за подметање бомбе оптужиле агенте Северне Кореје. 1992 — У покушају да спречи даље разбуктавање рата у Босни и Херцеговини Савет безбедности Уједињених нација усвојио резолуцију о забрани војних летова у ваздушном простору БиХ, а мировним снагама наложено да надгледају забрану. 1997 — Више од 200 људи погинуло када је ураган „Паулина“ погодио мексичко летовалиште Акапулко. Завршава се шаховски турнир у Тилбургу, Холандија. Побеђује Петар Свидлер. 1998 — Аријел Шарон постао министар спољних послова Израела задужен за мировне преговоре с Палестинцима. 2001 — Амерички научници Ерик Корнел и Карл Вимен и Немац Волфганг Кетерле добили Нобелову награду за физику. Они су открили ново стање материје, ултрахладан гас, чија примена отвара нове могућности за развој прецизне електронике. 2002 — Први пут у историји српског парламентаризма одржан ТВ-дуел Војислава Коштунице и Мирољуба Лабуса, кандидата за председника Србије који су ушли у други изборни круг. 2009 — Норвешки Нобелов Комитет је објавио да је 44. амерички председник Барак Обама лауреат Нобелове награде за мир те године. Извршен покушај атентата на Малалу Јусуфзаи, девојчицу борца за право на школовање женске деце. Рођења 1201 — Робер де Сорбон, француски теолог, оснивач универзитета Сорбона. (прем. 1274) 1261 — Динис Португалски, краљ Португалије. (прем. 1325) 1757 — Шарл X, француски краљ. (прем. 1836) 1788 — Јожеф Кошич, словеначки песник, историчар и свештеник (прем. 1867) 1835 — Камиј Сен-Санс, француски композитор и клавирски виртуоз. (прем. 1921) 1852 — Херман Емил Фишер немачки хемичар, добитник је Нобелове награде за хемију (1902). (прем. 1919) 1854 — Михајло Пупин, српски научник и проналазач. (прем. 1935) 1859 — Алфред Драјфус, француски официр. (прем. 1935) 1873 — Карл Шварцшилд, немачки астрофизичар и астроном. (прем. 1916) 1874 — Николај Рерих, руски сликар, филозоф, научник и писац. (прем. 1947) 1879 — Макс фон Лауе, немачки физичар. (прем. 1960) 1888 — Николај Бухарин, руски политичар и писац. (прем. 1938) 1892 — Иво Андрић, српски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност. (прем. 1975) 1895 — Властимир Павловић Царевац, српски музичар, најпознатији као виолиниста и диригент. (прем. 1965) 1906 — Леополд Седар Сенгор, афрички политичар. (прем. 2001) 1907 — Жак Тати, француски режисер, глумац и сценариста. (прем. 1982) 1907 — Хорст Весел, нацистички војник, аутор химне Нацистичке партије. (прем. 1930) 1914 — Драгиша Ивановић инжењер, професор, ректор Београдског универзитета, учесник Априлског рата и Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник, народни херој Југославије. (прем. 2001) 1917 — Ђоко Јованић, генерал ЈНА и народни херој. (прем. 2000) 1922 — Олга Гиљот, кубанска певачица. (прем. 2010) 1936 — Јелена Генчић, југословенска и српска рукометашица, тенисерка и тениска тренеркиња. (прем. 2013) 1938 — Хајнц Фишер, аустријски политичар. 1940 — Џон Ленон, енглески музичар. (прем. 1980) 1947 — Франс Гал, француска музичарка. (прем. 2018) 1950 — Џоди Вилијамс, америчка политичарка. 1950 — Макса Ћатовић, српски музички и филмски продуцент. 1953 — Тони Шалуб, амерички глумац. 1958 — Срђан Шапер, српски музичар, глумац и маркетиншки стручњак, члан група Идоли и ДПД. 1959 — Борис Немцов, руски политичар. (прем. 2015) 1964 — Гиљермо дел Торо, мексички редитељ, глумац, сценариста и писац. 1966 — Дејвид Камерон, британски политичар, 75. премијер Уједињеног Краљевства. 1969 — Пи Џеј Харви, енглеска музичарка. 1969 — Стив Маквин, енглески редитељ, сценариста, продуцент и визуелни уметник. 1974 — Чедомир Антић, српски историчар и политички активиста. 1975 — Марк Видука, аустралијски фудбалер. 1979 — Крис О'Дауд, ирски глумац и комичар. 1979 — Брандон Раут, амерички глумац. 1990 — Борис Вапенски, српски ватерполиста. 1991 — Олександр Липовиј, украјински кошаркаш. 1996 — Бела Хадид, амерички модел. Смрти 1047 — Папа Климент II, католички папа. 1273 — Елизабета Баварска, краљица Немачке. (рођ. 1227) 1390 — Хуан I од Кастиље, краљ Кастиље. (рођ. 1358) 1562 — Габријеле Фалопио, италијански хирург, анатом и ботаничар. (рођ. 1523) 1831 — Јоанис Каподистријас, председник Грчке. (рођ. 1776) 1934 — Александар I Карађорђевић, југословенски краљ. (рођ. 1888) 1934. — Луј Барту, француски политичар. (рођ. 1862.) 1943 — Питер Земан, холандски физичар (рођ. 1865) 1958 — Папа Пије XII, католички папа. (рођ. 1876) 1967 — Ернесто Че Гевара, аргентински револуционар. (рођ. 1928) 1967. — Јозеф Пилатес, немачки спортиста. (рођ. 1883) 1972 — Миријам Хопкинс, америчка глумица. (рођ. 1902) 1974 — Оскар Шиндлер, чешко-немачки предузетник, спашавао Јевреје током холокауста. (рођ. 1908) 1978 — Жак Брел, француски шансоњер и композитор. (рођ. 1929) 1988 — Феликс Ванкел, немачки инжењер и проналазач. (рођ. 1902) 1996 — Александар Поповић, српски књижевник. (рођ. 1929) 2002 — Сава Мрмак, југословенски телевизијски редитељ. (рођ. 1929) 2004 — Жак Дерида, француски филозоф, један од најутицајнијих филозофа крајем XX века. (рођ. 1930) 2006 — Рејмонд Нурда, амерички бизнисмен. (рођ. 1924) 2006. — Пол Хантер, енглески играч снукера. (рођ. 1978) 2013 — Милан Матуловић, шаховски велемајстор, државни првак, репрезентативац. (рођ. 1935) 2014 — Борис Бузанчић, хрватски глумац и политичар. (рођ. 1929) 2016 — Анджеј Вајда, пољски филмски режисер, продуцент и сценариста. (рођ. 1926) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Свети апостол и јеванђелист Јован Богослов Национални дан давања у Србији


Буха: Постојао договор са Холбруком о Караџићу БЕОГРАД - Бивши министар спољних послова Републике Српске Алекса Буха изјавио је данас да је постојао договор са америчким дипломатом Ричардом Холбруком о повлачењу Радована Караџића из политичког живота у РС у замену "да га Хашки трибунал неће више дирати". "Знам из прве руке, ја сам... заједно са господином Крајишником (Момчило, тадашњи председник Народне скупштине РС), у ноћи између 18. и 19. јула 1996. године, у Београду разговарао са господином Холбруком, са којим је био и његов тим," казао је Буха за Први програм Радио Београда. Караџиц који се у четвртак први пут појавио пред Трибуналом у Хагу пред којим је оптужен за геноцид и ратне злочине током рата у Босни и Херцеговини између 1992. и 1995, изјавио је да су му Сједињене Америчке Државе обећале изузеће од тог ад хок суда Уједињених нација. Амерички изасланик за Балкан Холбрук, кога Караџић помиње као личност која је дала такво обећање у име САД, одбацује тврдње ратног вође Срба у БиХ. Буха је навео да се разговор са Холбруком, у то време специјалним изаслаником председника САД Била Клинтона и државног секретара Медлин Олбрајт, одвијао у присуству тадашњег председника Србије Слободана Милошевића и министра спољних послова Милана Милутиновића. "Радило се о томе да је на бази претходног договора, претпостављам, између Милошевића и Холбрука, односно Караџића и Холбрука, требало да се формализује тај договор тиме што би Караџић послао писмени текст повлачења са свих функција и преузимања обавезе да се више неће бавити политиком," навео је Буха. Буха је даље навео да је тексту који је "Караџић потписао на Палама, а ми овде посведочили у Београду, стајало ово што сам вам рекао - он се повлачи заувек из политике." Буха сматра да је повод за договор био захтев амбасадора Холбрука да Караџићева Српска демократска странка (СДС) може да учествује на изборима у БиХ у јесен 1996, само уколико њен председник потпише повлачење из политике, после чега "њега Хашки трибунал неће више дирати." "Да бих био сигуран да је то тако, да бих још једном чуо из уста главног човека у вези с тим, ово што је претходно било договорено, ја сам при крају упитао господина Холбрука 'на чему смо сада'", изнео је даље Буха. Према Буху, онда је Холбрук, држећи папир са текстом демисије председника РС и СДС, казао следеће: "После овога папира, СДС иде на изборе, а што се тиче Хашког трибунала, он је за Караџића прошлост". Буха је подсетио и шта му је непуних годину касније казала наследница Караџића на месту председника РС, Биљана Плавшић, после сусрета са државним секретаром Олбрајт. Према Бухи, у разговору који су њих две обавиле у четири ока у Бањалуци, Олбрајтова је Плавшићевој рекла да је од сада она одговорна за РС, а што се тиче Караџића "нека нестане и неће га више нико тражити". "Знате да се др Караџић држао овог договора, а колико се држала друга страна, ето, види се голим оком," закључио је Буха.


Brynäs IF резултати уживо, распоред и коначан резултат - Хокеј - SofaScore.com Brynäs IF резултати уживо, распоред и коначан резултат - Хокеј Не постоје скорашње утакмице за тим Brynäs IF Стадион Gavlerinken Arena Град Gavle, Sweden О Brynäs IF Brynäs IF резултати уживо (и онлајн видео пренос утакмице уживо - live stream*), распоред и резултати хокеј на леду из свих турнира које је Brynäs IF играо. Још увек чекамо противника Brynäs IF, за следећи меч. Биће приказан овде, чим официјални распоред буде доступан. Када меч почне, моћи ћете да пратите Brynäs IF резултате уживо и промене на табели уживо. Претходни меч тима Brynäs IF био је против HV71 на такмичењу SHL, Playoffs, меч се завршио резултатом 2 - 1 (HV71 је победио). Таб "Утакмице" за Brynäs IF приказује последњих 100 утакмица спорта хокеј на леду са статистиком и приказом победа и пораза. Такође, приказан је и распоред утакмица које Brynäs IF треба да одигра у будућности. Brynäs IF график учинка и форме је јединствени алгоритам SofaScore Резултати уживо Хокеј, који ми генеришемо из последњих 10 мечева тима, статистике, детаљне анализе и нашег сопственог знања. График може да Вам помогне у клађењу на мечеве које игра Brynäs IF, али имајте у виду да SofaScore LiveScore не преузима никакву одговорност за финансијске и друге губитке који су директно или индиректно настали као резултат ослањања на информације преузете са наше странице. У детаљима меча нудимо линк за онлајн гледање Brynäs IF Пренос уживо, Спонзорисано од стране bet365. Имајте у виду да интелектуална права поседа да се стреамују такви догађаји су често у поседу на нивоу земље тако да, у зависности на вашу локацију, могу бити одређени догађаји који су недоступни за преглед због таквих рестрикција. SofaScore хокеј на леду резултати уживо је доступан у виду iPhone и iPad апликације, Андроид апликације на Гугл плеј продавници и као апликација за Windows телефоне. Можете наћи у свим продавницама на различитим језицима тако што укуцате "SofaScore". Инсталирајте "SofaScore" апликацију и пратите све Brynäs IF мечеве уживо на вашем мобилном телефону!


Љимај на слободи среда, 21. мар 2012, 12:44 -> 19:27 Бивши командант ОВК Фатмир Љимај, по други пут, ослобођен оптужби за ратне злочине. Случај "Клечка" затворен пошто је судско веће, састављено од двоје Еулексових и једног локалног судије, одлучило и да су изјаве и дневници Агима Зогаја, познатог као сведок "Икс" - неприхватљиви. Фатмир Љимај, некадашњи командант ОВК и високи званичник Демократске партије Косова Хашима Тачија, по други пут је ослобођен оптужби за ратне злочине, пошто је судско веће одбацило сведочења и дневнике, сада већ покојног, сведока "Икс" Агима Зогаја, чиме је случај "Клечка" затворен. Укупно девет бивших албанских герилаца пуштено је на слободу. Љимај је ослобођен из кућног притвора, док је осталих осам пуштено из притвора. Портпарол Еулекса Ирина Гудељевић пренела је РТС-у да је веће судија у случају "Клечка" донело одлуку да су изјаве и дневници Агима Зогаја, познатог као сведок "Икс" неприхватљиви. Ту одлуку донело је судско веће, састављено од двоје Еулексових и једног локалног судије. "Судије су утврдиле да тужилаштво није успело да испуни одређене процедуралне стандарде, тако да докази Агима Зогаја нису прихватљиви. Од тужилаштва и одбране затражено је да доставе завршне речи пре него што пресуда у случају буде донета", казала је Гудељевићева. Након доношења пресуде, и одбрана и тужилаштво ће имати право на жалбу. За ратне злочине, Љимају је једном већ суђено у Хашком трибуналу, али је ослобођен оптужби због недостатка доказа. Шта је суд одбацио? Досије назван "Дневник Икс" подељен је на три дела. Најзначајнији је ратни дневник, писан у малој свесци, други део су материјални докази којима је сведок доказивао своје тврдње, а трећи део су послератни догађаји. За готово две године, колико је био у Ослободилачкој војсци Косова, Зогај је исписао 49 страница детаља о догађајима у селу Клечки у којима је учествовао, чиме је обезбедио доказе за оптужницу против 10 припадника ОВК. Зогај, који је полицији Еулекса показао места на којима су жртве сахрањиване, наводи да је током једног дана у затвор стизало и до 10 особа – бораца ОВК, српских војника и полицајаца, као и цивила за које се веровало да раде против ратних интереса. "Фатмир Љимај ми је рекао да, ако откријем било ког шпијуна, имам овлашћење за његово убиство", рекао је Зогај, наводећи истовремено догађаје који су пратили заробљавање и ликвидацију двојице Срба. Љимај је покушао да ослободи свог брата Демирија који се, у то време, налазио у српском затвору, због чега је у Клечку довео Љубишу Ђурошића из Клине и Вељка Марковића из села Крпимех. "Касније сам схватио да је Љимај покушао да преговара са Србима пошто су Срби ухапсили његовог брата. То сам схватио када сам неколико пута чуо Џевата Краснићија како говори телефоном на српском језику", наводи Зогај. Он тврди да је ову двојицу ликвидирао по наређењу Фатмира Љимаја револвером који је касније предао Кфору. "Фатмир је рекао: 'Сада сви одложите оружје. Сада хоћу да Агим ове убије, јер никада нисам ни чуо ни видео да је он некога ликвидирао.' Нисам се усудио да противречим. Арбен и Бехљуј Љимај отишли су по неколико лопата. Ставили смо Србе у неку врсту удубљења које је настало од кише. Пуцао сам у њи 83a0 х са два метра, пиштољем 'валтер' 9 mm", описао је Зогај. Агим Зогај је, такође, набројао четири покушаја његове ликвидације, за које је оптужио Фатмира Љимаја. Некадашњи командант ОВК му је, наводно, понудио "колико год жели новца" да повуче сведочење које је дао Кфору. Зогај је, такође, навео да је Љимај ангажовао убице из редова Албанске националне армије, коју је Унмик 2003. године после бомбашког напада на мост на северу Косова, прогласио терористичком организацијом. anonymous [нерегистровани] lobisti americki lobisti imaju uticaj i na Haski tribunal. Vjerovali ili ne... Izkosa gledano [нерегистровани] Ocigledno !!! Ovde se ocigledno vidi da je euleks na albanskoj strani, a svedoka iks vise nema zato nestaju i dokazi.


Маша Микић - Драги уметниче летења | Табла Home » Изложба » Литерарно » Прича » Стваралаштво » Маша Микић - Драги уметниче летења Маша Микић - Драги уметниче летења Сања Микић, ОШ „Светозар Марковић“ Лапово Драги уметниче летења, Зовем се Маша, волим да цртам, пишем приче и читам. Ја сам једна обична, помало необична девојчица. Мој највећи сан је да постанем уметница и да летим авионом. Читала сам једну лепу књигу. Писац те књиге је Антоан де Сент Егзипери, који је по занимању био пилот. Он је много волео летење и авионе. Писао је о њима. А ја пишем теби, јер само ти можеш да ми помогнеш да остварим свој сан... У мом сну сам летела и била пилот. Пробудила сам се с осмехом на лицу. Схватила сам да смо Антоан, ти и ја слични. Нас повезује уметност, искреност и љубав према стварном свету,морамо схватити и разумети колико волимо оно чиме се бавимо. Свако од нас треба да пронађе себе у нечему. Моја бескрајна и неисцрпна инспирација су авиони, птице и летење. Стално их цртам. У мојој машти и ја летим са њима, добијам крила и обиђем сва места на овој планети, а што је најслађе моја путовања су потпуно бесплатна. Онда кад се уморим од путовања, распакујем свој огромни кофер снова и маште и кренем да цртам скицу своје нове летелице. Хмм... још мало као велики Леонардо да Винчи! И он је тако имао визију још некада давно да ће човек полетети. Моје летелице су сјајне! Прва моја летелица била је картонска кутија, уживала сам док сам је правила, наравно у томе сам имала велику помоћ своје сестре. Али ти ме вероватно разумеш, јер си и ти некада био дете. То тако и почиње, прво смаштамо шта желимо да будемо кад порастемо, а онда то и остваримо. Све зависи у ствари колику жељу имамо. Ја знам да си ти завршио озбиљну школу и то није баш онако као у серији, па пола мојих другова из одељења желе да постану пилоти, а имају двојку из математике и не могу да потрче два круга око школског игралишта. Мора много да се учи и ради. Пријемни испит је озбиљан. Интересује ме колико има девојака пилота? Имам ја и неке сјајне цртеже униформи, дизајнирала сам их специјално за девојке пилоте. Требало би мало да уведемо неке дизајнерске новине. Можда да променимо боју за почетак, да не буде све тако сиво. Пуна сам неких идеја и све што осмислим ја то нацртам или напишем. Ја летим на крилама маште, а ти у својој летелици. Волела бих да се упознамо и разменимо летелице, али стварно и искрено од срца. Маша Микић, 6/3 Рад награђен на литерарном конкурсу „Писмо пилоту“ у организацији аеродрома Морава у Лађевцима код Краљева мај (157)


LINE 15 Фисташка, Межкомнатные двери. ПВХ по низким ценам Нимфа Венге


МИТР. ВИТАЛИЈ УСТИНОВ СЕЋАЊА НА ЦАРСКУ РУСИЈУ ...Руска револуција је била устанак руског шљама. Сећам се да је било опасно да се у то време паметна и нормална особа појави на улици. Ишле су банде црноморских морнара које су прогласили „херојима револуције“, зато што је револуција започета управо од стране морнара Црноморске флоте. Људи који су припадали интелигентном, образованом друштву, излазећи на улицу стављали су на себе прљаве качкете, најизношенија одела. Све су то радили да не би изгледали као поштени људи. Сећам се како је мој стриц узео од домара један прљав качкет, поцепан, закрпљен сако и само је тако смео да ризикује да изађе на улицу.... ...Преко крста ка слави; све сузе које си пролила бљеште, као дијаманти на ризи Мајке Божије; ниште се не губи; за сва твоја страдања и мучења ће те Бог нарочито благословити и наградити... А они који по стопама Спаситеља ходе - ти више страдају... СВЕТИ ОЦИ О ЦАРСКОЈ ВЛАСТИ БОГА СЕ БОЈТЕ, ЦАРА ПОШТУЈТЕ! Поштовани читаоци, пошто је учење Цркве о Богом дарованој Царској власти изузетно важно за наше време, јер се приближава долазак последњег руског Цара, за шта сви треба да се молимо, доносимо избор из поука Светих Отаца о Царској власти, из којих се види колико је та власт важна за Православну Цркву и православне хришћане свих времена:„Немогуће је за хришћане да имају Цркву а да немају Цара. Јер се Царство и Црква налазе у тесном савезу и међусобном општењу и немогуће их је одвојити једно од другог.“ Антоније IV, патријарх Константинопољски Владимир Димитријевић: Читање медија у свету после човека. Биљана Ђоровић: медији, убице стварности Читање медија у свету после човека. Биљана Ђоровић: медији, убице стварности Ових дана, свет потреса прича о новој, 5G технологији, која стравично може да утиче на људе, и која води тоталитарној власти над човечанством.(1) О томе ништа нисам знао, али, кад сам видео, најежио сам се. Док се ми у Србији мајемо и бакћемо низом споредних питања, свет улази у чудовишну фазу, за коју ће Орвелове визије бити наивне попут раних цртаних филмова о Микију Маусу у односу на савремену компјутерсу анимацију... Цртани филм: Прича о Петру и Февронији Поштовани читаоци, представљамо вам цртани филм: "Прича о Петру и Февронији". На жалост, не можемо да га преведемо, то би био превелики посао за нас, али је и овако занимљив за децу. За сваку препоруку. Скините га док је доступан, брзо га забране! СВ. ПЕТАР И ФЕВРОНИЈА - ДАН ПОРОДИЦЕ, ЉУБАВИ И ВЕРНОСТИ Поштовани читаоци, сутра, на дан Светих Петра и Февроније, архијереј СПЦ ће служити Свету архијерејску Литургију у руској цркви Свете Тројице на Ташмајдану, у част ових светитеља, заштитника породице... У Русији од давнина се на овај дан одавала пошта благоверним Петру и Февронији Муромским – покровитељима супружничке љубави и породичне среће. Историја бескрајне љубави и оданости Петра и Февроније постала је позната свету захваљујући средњовековној руској књижевности и Повести о Петру и Февронији Муромским. Горњи дом руског парламента је 2008. године празнику доделио статус Сверуског државног празника и дефинисао његов симбол: белу раду. РУСКИ ЦАР ИВАН IV ВАСИЉЕВИЧ „ГРОЗНИ“ - Србин и по оцу и по мајци Наш млади историчар Дејан Танић утврдио генеолошко стабло руског цара Ивана Грозног. Први руски император имао је српске претке по три линије. Његова баба по оцу Софија Палеолог, била је чукунунука деспота Дејана и Теодоре Немањић, сестре цара Душана, а какав је заиста био руски цар Иван Четврти Васиљевич Грозни (1530-1584)? Онакав какав му је и надимак, или генијални император који је утемељио велику Русију? Да ли је побожни дародавац светогорских манастира могао да се забавља у лову тако што уместо звери убија поданике? Је ли заиста отровао сопственог сина!? А на другој страни: Имају ли Срби посебног разлога да се њим поносе, с обзиром на његово српско порекло? Јер, по оцу он је лоза Немањића и Дејановића, а по мајци је изданак такође знамените породице Јакшић. Спасење на кајацима или парохијски живот изван храма Сексуална револуција доводи до пропасти цивилизације - научни докази


Шта чини компанију пожељном? Шта се подразумева под радним условима? Под радним условима се подразумевају оне „ситнице“ због којих се ви као менаџер људских ресурса, или као послодавац, питате зашто се запослени понашају тако како се понашају. Радни услови су детерминанте које у великој мери утичу на радно понашање. Могу се разликовати услови на које предузеће може да утиче од оних на које оно не може да утиче. Реч је како о факторима који дефинишу индивидуалну радну способност, тако и о екстерним условима који омогућавају ефикасно обављање задатака у предузећу. Из жељеног профила опажања одређених задатака проистиче по правилу читав низ консеквенци за обликовање радних услова. То се, пре свега, односи на радне поступке, организацију радних група, регулисање радног времена, као и на опремање радних места и радних просторија. Важни задаци, при том, су побољшање продуктивности радних процеса, што је могуће ефикасније техничко и економско обликовање радних услова, као и избегавање непотребних индивидуалних оптерећења и напрезања. Стварање радних услова обухвата ергономске, организационе и технолошке мере, при чему између ове три области постоје тесне везе. Циљ ергономски опремљеног радног места је оптимизација радних процеса, радних услова и радних инструмената. При том се радни поступци и уређаји за рад морају тако организовати, да подстичу радни учинак и омогућавају ефикасне радне процесе, уз поштовање људских способности. Код антропометричког опремања радног места, циљ је његово прилагођавање телесним димензијама човека. Радна места морају бити уређена тако да што је могуће мање оптерећују и замарају у раду. То захтева усклађивање растојања и простора за кретање, односно функција и распореда управљачких и контролних елемената. Задатак физиолошког уређења радног места је прилагођавање радних метода и услова на људске радне способности и могућности оптерећења. Поред прилагођавања радних места на физиолошке услове, важну улогу играју утицаји околине као што су осветљење, климатски услови у просторији и редукција буке. Задатак психолошког уређења радног места је стварање пријатног и стимулативног радног окружења, нпр. оптичким и акустичким мерама, али и спречавањем монотоније, стреса, недовољне или превелике оптерећености. Циљ информационо-техничког уређења радног места је организација извршења задатака на начин који олакшава важне процесе опажања, убрзава преношење неопходних информација и редукује могућност грешке у њиховој примени. Предмет сигурносно-техничког уређења радног места су заштита на раду, заштита од повреда, као и мере за заштиту здравља запослених. Одговорност за сигурност на раду и здравствену заштиту сноси, у првом реду, руководство предузећа. И за једне и за друге мере, савете и подстицај могу дати специјално образовани стручни кадрови. У циљу повећања мотивације запослених, неопходни принципи залагања (ангажмана) који доприносе да задатак који треба извршити буде интересантан, пун промена и да је захтеван. Да ли се користи ротација на послу, надоградња посла, проширење посла, делимичне аутономне радне групе. Важне димензије по питању радног времена су регулисање укупног трајања радног времена, дневног распореда са почетком и завршетком рада као и обавезним паузама током радног времена. Посебан значај има разлика између фиксног и флексибилног радног времена. Примери могућих модела радног времена су: клизно радно време варијабилно радно време рад у сменама са променљивим врстама смена и флексибилном дужином смена правила по питању непуног радног времена сезонско радно време са најнижим и највишим обимом месечног рада модели поделе послова Компоненте награђивања запослених су директно награђивање, учешће у добити и социјална давања. Управљање запосленима се бави различитим саставним деловима награђивања запослених, пре свега, са четири тачке гледишта: Праведна зарада: зарада треба да одговара доприносу запослених у постизању пословних циљева (принцип еквивалентности). Мера за то су захтеви који проистичу из поверених задатака, као и остварени учинак запосленог. Стимуланси: систем награђивања у предузећу треба да управља понашањем тако да повећа заинтересованост запослених за свој рад и доведе до повећања радне продуктивности. Висина трошкова: трошкови радне снаге подлежу планирању и контроли у оквиру предузећа. Као помоћна средства за утврђивање висине трошкова служе показатељи који садрже неопходне информације о трошковима у области персонала. Узроци трошкова: у условима веома ограничених финансијских средстава незаобилазно је интензивно бављење узроцима настанка трошкова и, пре свега, мерама за њихово смањивање. Када је у питању облик зарада, морају се разликовати фиксне периодичне зараде, зараде по учинку и премије. У погледу диференцирања постављају се два важна питања: Које облике зарада треба практиковати за поједине запослене, односно за неку радну групу или за одређене послове и задатке? Према којим начелима треба утврдити индивидуалну зараду? Код фиксне периодичне зараде радно време чини њену основу. Запослени не могу непосредно утицати на своју зараду, осим кроз повећање радног времена и прековремени рад. Не постоји непосредни стимуланс за повећање продуктивности по јединици времена, док насупрот томе, постоји сигурност да неће бити варирања зарада условљених учинком. Одређене модификације су могуће на тај начин што се фиксне периодичне зараде могу комбиновати са додатком који зависи од учинка, а чија основа је оцена учинка. Фиксне периодичне зараде имају смисла када: постоје високи захтеви у погледу квалитета рада радни учинак није, или је тешко мерљив садржај задатака подлеже честим променама радни процес се често прекида већим делом се обављају чисто контролни задаци запослени има мали утицај на продуктивност по јединици времена радни процеси садрже у себи одређене опасности Зарада по учинку почива на очигледној вези између интензитета рада и постигнутог (квантитативно израженог) резултата. Висина зараде директно или, у најмању руку у великој мери зависи од произведене количине. Код новчаног индикатора плаћање се врши пропорционално произведеној количини. Код временског, прописује се време по јединици количине чије скраћење доводи до повећања зараде, док прекорачење доводи до смањења зараде. Оба облика су међусобно повезана и могу се превести један у други. Основа за израчунавање стварне висине зараде је шема, која се састоји од минималне зараде и додатка на основу индикатора. У основи ове шеме је зарада запосленог на сат, при нормалном учинку. Незаобилазни предуслов за плаћање по учинку је да запослени заиста може да утиче на произведену количину. Уколико је овај предуслов испуњен, стимуланс на основу учинка нуди шансу способним и искусним радницима да радним ангажовањем које је изнад просека повећају своју зараду. Међутим, системи плаћања запослених према учинку крију у себи опасност од недовољног квалитета рада, преоптерећености запослених и занемаривања безбедности на раду. Да би се то спречило, зарада по учинку се може ограничити тако, што ће се поставити горња граница. Исто тако, могуће је постављање доње границе, која у најмању руку, делимично гарантује зараду запосленог. Пошто код овог облика зарада плаћање рада у највећој мери зависи од његове количине, неопходне су специјалне мере ради осигурања квалитета. Премије су флексибилан и диференциран инструмент за обликовање система стимулације. Оне се састоје из основне зараде која је повезана са одређеним захтевима и премије за учинак. За разлику од зараде, премије се не морају исплаћивати само за допунске количине, већ пре свега за стални радни квалитет (премије за квалитет), за уштеду сировина или повећање искоришћености производних капацитета (премије за искоришћеност капацитета). Због тога су премије погодне за специфичне стимулансе, за осигурање квалитета, као и за повећање ангажовања запослених како би се повећала ефикасност у производњи. Критеријуми за диференцирање радних зарада могу се поставити на бази зависности од тежине задатка, учинка и контекста рада. Код одређивања (основне) зараде, која зависи од постављених захтева, потребно је израчунати и анализирати степен тежине рада. Компонента која зависи од учинка заснива се на просечној радној способности група запослених или на конкретним задацима неког радног места. Зависност зараде од контекста рада дефинише се конкуренцијом око квалификованих радника, односно упоредивим тржишним зарадама у другим гранама. То је посебно случај код руководећих кадрова, када одговарајућом понудом зарада треба осигурати конкурентну позицију предузећа на релевантним тржиштима рада. Постоје и позиције где је тешко одредити индикаторе који су мерљиви и који се могу приписати појединачним радницима, групама радника или тимовима. Код радних процеса и доприноса запослених који се веома уопштено или само посредно могу повезати са конкретно мерљивим учинком, као што су обим одговорности појединачних запослених, више су заступљени системи награђивања запослених према добити. Како би нпр. руководећим кадровима, који нису ангажовани на нивоу спољних сарадника својих предузећа у смислу физичке производње могли бити понуђени финансијски стимуланси, њихове основне плате се у зависности од добити повећавају кроз провизије и учешће у добити. На крају да се вратимо на огласе за посао. Било би веома пожељно да данашње организације и менаџери људских ресурса могу да саставе оглас у облику (где се прво наводи шта се даје па онда шта се тражи), на пример: „Ми смо организација која веома цени своје запослене и они су нам најзначајнији. Ми запосленима обезбеђујемо конкурентну плату, програме стручног усавршавања, учења и развоја и напредовања на послу. Наши запослени имају пакете погодности за наше производе и услуге, приватно здравствено осигурање, одговарајући пословни простор, обезбеђен превоз, обезбеђени топли оброк по највишим стандардима, обезбеђене рекреативне и спортске активности додатне дане годишњег одмора и још много тога јер сте ви носилац нашег бренда. Ми смо организација која би желела да наши запослени буду едуковани, културни и да имају одговарајуће искуство.“ Зар не мислите да је постало сувише иритантно да се само тражи, тражи, или захтева, да се користе функције копирај и постави (или налепи) приликом постављања огласа и да је читаоцима то јест особама које траже посао, већ мука од понуђене динамике и развоја који се нуди. Зашто се ово наводи? Па највећи проблем наших запослених и незапослених није развој и неимања динамике. Динамике имамо и превише. Свако ко жели динамику довољно је да упали телевизор или да прочита новине и ето му динамике колико жели (при овоме се мисли на "бомбардовање аудиторијума са добрим вестима") . Чим потпише уговор такође, - ето му динамике; кад уочи разлику од онога о чему се писало у огласу за посао, причало на интервјуу и реалности на послу. Што се тиче развоја, да подсетимо на "Масловљеву хијерархију људских потреба" која се састоји од пет група потреба а то су: потреба за уважавањем, и Сви редом нуде ову последњу, и свесно избегавају да је највећи проблем друга степеница сигурност. Сигурност посла, сигурност плате, па онда иду све остале сигурности где запослени може планирати и да оснује или да издржава породицу, да има осећај да припада некоме то јест организацији и да буде уважаван и да мисли на развој. У земљи где је минималац основа за рачунање, где је прековремено као добар дан и не плаћа се, дискутовати о развоју је најблаже речено смешно док је само 2017 године покренуто скоро 15.000 радних спорова. Број оних који нису хтели, смели да покрену остаје да нагађамо!


Пријављивање кандидата обавиће се 22, 23. и 24. јуна 2016. године према распореду из Информатора.


РТС :: Сиријска војска спрема одговор на турски напад Свет Сиријска војска спрема одговор на турски напад недеља, 13. окт 2019, 20:29 -> 00:10 Сиријски државни медији нису навели где су тачно сиријски војници упућени, преноси Ројтерс. На северу Сирије, Турска уз помоћ сиријских опозиционих снага спроводи војну офанзиву. Сиријска влада и Сиријске демократске снаге (СДФ) предвођене Курдима прговарали су у руској ваздушној бази у Сирији, рекао је за Ројтерс функционер Курдске демократске напредне партије у Сирији Ахмед Сулејман. Рекао је да се нада да ће договор зауставити турску офанзиву и њене катастрофалне и опасне последице. Сулејман је додао да би разговори вођени у бази Хмејмим у Латакији, могли да се наставе у Дамаску. Није навео да ли су он или његова странка учествовали у преговорима. Портпарол СДФ-а Мустафа Бали није желео да коментарише такве наводе. "Од почетка турске инвазије тврдили смо да ћемо проучити све опције које би могле да спасу наш народ етничког чишћења", рекао је Бали. Француски председник Емануел Макрон одржаће вечерас хитан састанак Кабинета за одбрану, на којем ће бити речи о турској офанзиви на севроистоку Сирије, саопштено је из кабинета француског председника. Напад турских снага на конвој, 14 жртава У међувремену, Сиријска опсерваторија за људска права саопштила је да је најмање 14 особа, међу којима пет цивила, погинуло у нападу турских снага на један конвој у којем је било и страних новинара, недалеко од сиријског града Рас ел Аин. Како наводи та невладина организација са седиштем у Лондону, у нападу је рањено још најмање 10 особа. Директор Опсерваторије Рами Абдулрахман изјавио је да је у нападу погођен конвој људи који су се ка Рас ел Аину кретали из града Камишли како би показали подршку становницима тог града, који је веч данима мета турске офанзиве на курдске положаје. Према речима извештача француске телевизије Франс 2, у конвоју је било и више страних новинара у тренутку када је погођен. "Били смо у конвоју курдских цивила које су гађале турске снаге и њихови савезници у Рас ел Аину. Наш тим је добро, али неке колеге су погинуле", написала је на Твитеру новинарка француске телевизије Стефани Перез. Ројтерс наводи да за сада није познат индентитет погинулих новинара. Франс 2 је објавила снимке са места напада, на којима се виде цивили помешани са припадницима Сиријских демократских снага. (понедељак, 14. окт 2019, 02:40) - anonymous [нерегистровани] (понедељак, 14. окт 2019, 01:10) - Dejan BL-RS [нерегистровани] (понедељак, 14. окт 2019, 00:16) - anonymous [нерегистровани] (недеља, 13. окт 2019, 23:10) - samostalni analiticar [нерегистровани] (недеља, 13. окт 2019, 21:48) - anonymous [нерегистровани] (недеља, 13. окт 2019, 21:17) - anonymous [нерегистровани] (недеља, 13. окт 2019, 21:14) - anonymous [нерегистровани] Финцен документи: Како су велике светске банке пребацивале прљав новац Белоруска полиција пуцала на протесту у Бресту, ухапшено више десетина демонстраната Пустош после урагана Јанос у Грчкој, погинуле три особе


. - Кијев није уплатио 3 милијарде долара дуга Москви | Фонд Стратешке Културе - електронско издање 2015 »Јануар 2015Фебруар 2015Март 2015Април 2015Мај 2015Јун 2015Јул 2015Август 2015Септембар 2015Октобар 2015Новембар 2015Децембар 20152016 »Јануар 2016Фебруар 2016Март 2016Април 2016Мај 2016Јун 2016Јул 2016Август 2016Септембар 2016Октобар 2016Новембар 2016Децембар 20162017 »Јануар 2017 ПОЧЕТНА НОВОРУСИЈА Кијев није уплатио 3 милијарде долара дуга Москви Кијев није уплатио 3 милијарде долара дуга Москви НОВОРУСИЈА - дец 23, 2015 Украјина је допустила банкрот земље, не плативши Русији дуг од 3 милијарде долара. Банкрот ће ступити на снагу по завршетку грејс периода који истиче 31. децембра. Међутим, у Русији се и даље надају да ће Украјина вратити дуг, наводи се у саопштењу Министарства финансија Русије. „Украјина данас није извршила уплату за обвезнице државног спољњег дуга номиналне вриједности 3 милијарде долара које припадају Русији. На тај начин, Украјина је радије жељела да банкротира због својих дужничких обавеза, него да разговара о предлозима предсједника Руске Федерације изнијетих на састанку лидера земаља Г20 у Анталији из новембра 2015. године“, пише у саопштењу Министарства финансија Русије. Државне обвезнице је требало да буду исплаћене до 20. децембра. Уплата је требала да буде извршена првог радног дана, 21. децембра. „Са формалне тачке гледишта, неиспуњавање обавеза (банкрот) по обвезницама ступиће на снагу ако Украјина не изврши уплату до истека назначеног грејс периода, односно до 31. децембра 2015. године. Министарство финансија очекује да Украјина испуни своје дужничке обавезе у цјелини до тог датума“, додали су у Министарству финансија. „Русија има близу 100 одсто шанси да побиједи Украјину на суду због тужбе због дуга од 3 милијарде долара“, изјавио је шеф Министарства за економски развој Русије Алексеј Уљукајев. извор: http://www.princip.me/bankrot-ukrajine-kijev-nije-uplatio-3-milijarde-dolara-duga-moskvi/22/12/2015/ Прочитај без интернета: Скини ПДФDownload mobiШтампај 2 гласa ТАГОВИКијев дугује новац Русији претходни текстРуси се враћају култу старог лидера: "Кад би Стаљин био овде..."следећи текстПредраг Ћеранић: У Српској старе приче АКТУЕЛНО


НАШИ ДАНИ МРАКОМ ОБАСЈАНИ Пише: ПЕТАР МИЛАТОВИЋ Беч, 17. фебруар 2008.- Не могу да честитам независност од памети јужној српској покрајини Косову и Метохији. Не могу да честитам ни зависност данашњој вазалској ужој Србији – УЖАС-у. У оба случаја реч је о веровању у невероватно и заклињање у развратно, што је постало образац живљења и мишљења оних који својим радом у корист штете данас копају гробове српским и несрпским потомствима, а све у режији оних који опонашају вештицу која на самрти смрт тера од себе речима: - Бежи смрче, прежи смрче на унуче! Борили су се за Косово и Метохију тако да данас Шиптари, држављани Албаније, најбезбедније самопрогласише одвајање Космета од Србије. Шиптари су прокламовали једнострану независност од Србије са још увек важећим Брозовим Законом о забрани повратка Срба на Космет који је 1945. године потписао Брозов министар унутрашњих послова срамни распоп Влада Зечевић! Тај ''Закон'' још није укинут у Скупштини Србије! Очигледно је да имамо поколење за спрдњу створено! И сада нека господа другови иду на предстојеће изборе и међусобне фарсичне договоре. Јасно је као дан да ће морати да се појаве нове политичке српске снаге које нису упљане антисрпским континутитетом титоизма, слобизма, досизма и актуелног грабизма који је и довео у завршну фазу растакање Српства по Брозовом и Хитлеровом тестаменту! Уместо даљег коментарисања презентоваћу песму барда Владислава Петковића Диса 70d9 који је пре сто година могао да види шта ће се данас дешавати са нама самима. Далеко им лепе куће и злокуће! Од данас, 17. фебруара 2008. године од 15 часова, дани код Срба мраком су обасјани све до ослобођења и ујеидњења васколиког Српства на Балкану! ВЛАДИСЛАВ ПЕТКОВИЋ ДИС: НАШИ ДАНИ Развило се црно време опадања, Набујао шљам и разврат и пороци, Подиг'о се трули задах пропадања, Умрли су сви хероји и пророци. Развило се црно време опадања. Прогледале све јазбине и канали, На високо подигли се сутерени, Сви подмукли, сви проклети и сви мали, Постали су данас наши суверени. Прогледале све јазбине и канали. Побегао дух јединства и бог рата, Обесисмо све празнике и трибуне, Гојимо се од грехова и од блата. Закована петвековна звона буне. Од пандура створили смо великаше, Достојанства поделише идиоти, Лопови нам израђују богаташе, Мрачне душе назваше се патриоти. Од пандура створили смо великаше Своју мудрост расточисмо на изборе, Своју храброст на подвале и обеде, Будућности затровасмо све изворе, А поразе прогласисмо за победе. Своју мудрост расточисмо на изборе. Место светле историје и гробова, Васкрсли смо све пигмеје и репове, Од несрећне браће наше, од робова, Затворисмо своје очи и џепове. Место светле историје и гробова Остала нам још прашина на хартији, К'о једина успомена на џинове, Сад сву славу пронађосмо у партији, Пир поруге дохватио све синове. Остала нам још прашина на хартији. Под срамотом живи наше поколење, Не чују се ни протести ни јауци, Под срамотом живи наше јавно мнење, Нараштаји, који сишу к'о пауци. Под срамотом живи наше поколење. Помрчина притиснула наше дане, Не види се јадна наша земља худа, Ал' кад пожар подухвати на све стране, Куда ћемо од светлости и од суда! Помрчина притиснула наше дане. Да закључим, господо и другови политиканти, слободно сада идите у Приштину као страни држављани и Шиптарима предите кудељу! Боље нисте ни заслужили! Питам се само: Колико су вас Шиптари за све ово платили? Појачајте извоз струје да Шиптари лепше славе други Косовски полом у историји! Која је цена, велеиздајници? Зашто нисте поднели кривичне пријаве против држављана Србије који терористичким активностима сазивају неке дивље скупштине и проглашавају једнострану независност од Србије? Зашто сте саучесници у прикривању осуђених злочинаца који су у бекству? Колико је плаћено саучесништво и ко је платио? Али и то ће се открити. Заклела се земља рају да се тајне све дознају! ИСТИНА број 175 Беч, 17. фебруар 2008. ------------------------------- Gdje g. Milatovic udari, tu trava ne raste


source: fineweb

text: Афричка плоча Западна страна плоче је дивергентна граница са Северноамеричком плочом на северу и Јужноамеричком плочом на југу, позната као Средњеатлантски гребен. На североистоку граничи са Арабијском плочом, на југоистоку с Индо-аустралијском плочом, на северу с Евроазијском плочом, а на југу с Антарктичком плочом. Све ове границе су дивергентне или ширеће, осим северне границе са Евроазијском плочом.


Мислим да је сада свима јасно колко је Мишковић блокирао фирми, купујући их... Резултат тога је уместо да иде производња, нажалост Мишковић ће да нам увози све што је потребно по већој цени. Сваком ко је радио у Делти то је јасно. А изјава Николића је поводом онога случаја када је пио кафу са Мишковићем, је као нашли смо се јер СРС има рачун у његовој банци. Само је изоставио да га и Мишковић финансира, тако да је очигледно зашто нико није јавно прозива Мишковића због монопола, осим Чеде коме је место у затвор, и ртв Б92 који треба забранити. Једна медаља са два иста лица. Нека, нека буде све већа тензија између зла и зла. То нама одговара, само нека се нападају међусобно...


Према Политичару некада је све било „како ваља и требује“ а данас наопако а за илустрацију поред осталих аномалија наводи актуелну раскош и бахату пратњу једног Додиковог Министра....


Које Је Поврће Здраво За Псе Који Једу? 🐶 Sr.SecretToHappyPets.com Броколи и бриселски клице Као и људи, пси су свеједи, опортунистички хранитељи који могу и могу јести готово све. Пси у дивљини током своје еволуције морали су јести широк спектар врста хране, укључујући воће и поврће, као и животињске материје. Да би домаћи пас био најздравији, потребан му је уравнотежен дневни унос витамина и хранљивих материја које често може добити само поврће. Чланови породице купуса, попут брокуле и бриселске клице, нису само богати витаминима, већ садрже фитокемикалије против рака, које садрже борбу против рака, неопходну за уравнотежену исхрану. Додавање малих порција ових поврћа у храну вашег пса промовише целокупно здравље желуца и бешике вашег љубимца. Рибана шаргарепа или мали комадићи бебе шаргарепе додани у дневну исхрану вашег пса пружају неопходно појачање витамина А, бета каротена, читавог низа других витамина и важних антиоксиданата који ће одржавати вашег љубимца здравим и заштитити, или чак побољшати, његов вид. Уместо паских кекса или купљених посластица, може се понудити беба шаргарепе. Да бисте обезбедили адекватне количине витамина Ц у дневној исхрани вашег пса, покушајте да га храните насјецканим комадима паприке црвене паприке. Црвена паприка је одличан извор бета каротена и фитокемикалије која спречава рак, ликопена. Беле паприке смањују изгледе за катаракту и друге очне тегобе, као и забрањивање артритиса током старости вашег пса. Друга замјена за псеће кексе је грах. Држите неколико паприка зеленог пасуља при руци за награђивање вашег пса. Зелени пасуљ је здрава, нискокалорична посластица богата витамином Ц, витамином К и манганом. Влакна и грубо смеће у зеленом пасуљу такође појачавају пробавни систем вашег пса. Спанаћ је дуго сматран нутритивно важним поврћем, богатим гвожђем и бета каротеном. Сок га посолите, попаприте или ситно исецкајте пре додавања храни вашег пса. Спанаћ такође садржи висок ниво витамина К, који одржава добро здравље костију и раст. Ако је ваш пас артритисан, покушајте да додате мало сока од целера или исецкане комаде целера у његову храну. Целер је добар извор влакана и калијума. Целер је такође природни диуретик који подстиче производњу урина и може помоћи у уклањању сувишних течности, чиме промовише добро здравље бубрега и мокраћних путева код вашег љубимца. ✔ - Како Лечити Пса С Дисплазијом Рамена ✔ - Које Су Снимке Пси Потребни Годишње? Одређене пасмине паса имају дивље, непристојне обрве и трепавице које морате повремено подређивати ако желите да ваш пас изгледа као излагачки пас, а не као улични магарац. Савршени колико могу да буду наше штенце, понекад праве грешке и требају корекцију. Начин на који исправљате свог пса је од највеће важности. Кажњавање пса одређеним поступцима може заправо довести до пораста погрешног понашања или чак агресивног понашања. ←Специјална Адаптација Бетта Како Изгледају Траке За Псе У Столици? Како Добити Схих Тзу Штене Да Престане Гристи


НЕ ЗАБОРАВЉАМО... Приликом последње велике несреће у Смедереву немачки војници пружили су нов доказ о свом високом схватању општељудских дужности. Прегоревши за тренутак бол за својим изгинул& 95a #1080;м и осакаћеним друговима, немачки војници, многи и сами рањени, склонили су жене и децу на безбедна места. Оваква хумана акција, за време које су немачки војници често стављали на коцку властити живот, учинила је да су се све немачке и србске жртве ове несреће нашле здружене подједнаким старањем немачке оружане силе. Стога сматрам да ми је нарочита дужност да Вама, господине генерале, у своје име као и у 3ffa име становништва Смедерева изразим најискренију захвалност. Наше признање је толико дубоко и потиче толико истинито из наших срдаца, да бисмо Вам били нарочито захвални ако бисте хтели да допустите да се наша захвалност коју дели цео наш народ достави припадницима немачке оружане силе у Смедереву којима велики немачки народ с правом можде да се поноси. Комесар Министарства унутрашњих послова СРБСКИ ПОРЕДАК Милан Аћимовић у свом обраћању војном заповеднику фон Шредеру 25. јун 1941.


Око тврђаве Добор одвијају се догађаји који су предзнак краја босанске државне самосталности. То су сукоби са Мађарима 1393./94. и 1408. године и сјеча 170 босанских бољара на бедемима ове тврђаве. Ови крајеви су затим постали сурово ратно крајиште у наступу Турака, а они су 1536. године освојили Добар и Модричу. Послије турског пораза код Беча 1683. године , у сљедећа два вијека ово је гранично подручје, а то значи – зона ратних сукоба, буна, пустошења и економске стагнације. За вријеме аустроугарске окупације, Модрича је 1897. године уврштена у вароши каквих је у Босни и Херцеговини било 66.


text: 11. фебруар је четрдесет други дан у години у Грегоријанском календару. 323 дана (324 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 660. п. н. е. - Цар Џиму оснива Јапан. 1531 — Енглески краљ Хенри VIII признат за поглавара Англиканске цркве. 1752 — Бенџамин Френклин је отворио Пенсилванијску болницу, прву болницу у Сједињеним Америчким Државама. 1790 — Квекери су поднели петицију америчком Конгресу за укидање ропства. 1858 — Током рата за реформу (1856—1861) Бенито Хуарез проглашен је у Веракрузу уставним председником Мексика. 1873 — Под притиском републиканаца абдицирао је шпански краљ Амадео и проглашена је прва шпанска република. 1889 — У Јапану је усвојен устав, којим је предвиђен дводомни парламент, али је цар задржао извршну власт. 1919 — Фридрих Еберт је изабран за првог председника Немачке, која је после Првог светског рата постала република. 1929 — Споразумом у Латерану између Италије и Свете столице створена је независна папска држава Ватикан. Тиме је решено „Римско питање“ – спор италијанске државе и Свете столице настао 1870. године, после прикључења Италији папске државе и града Рима. 1942 — Отпочела немачка Операција Керберус, велики поморски окршај који се одиграо током Другог светског рата у којем је немачка поморска ескадра сачињена од бојних крсташа Шархнорст и Гнајзенау, тешке крстарице Принц Еуген и већег броја разарача, испловила из луке Брест, пробила британску блокаду у каналу Ламанш и упловила у своју матичну луку у Немачкој. 1945 — У Јалти на Криму завршена је Кримска конференција лидера трију великих сила антихитлеровске коалиције. Председник САД Рузвелт, лидер СССР Стаљин и британски премијер Черчил ускладили су војне планове за окончање Другог светског рата, одредили нове односе у Европи и договорили се о оснивању Уједињених нација. 1953 — Председник САД Двајт Ајзенхауер је одбацио апел за помиловање Џулијуса и Етел Розенберг. 1958 — Тунис је обавестио Француску да њени ратни бродови више неће моћи да користе луку Бизерта. 1959 — Проглашена Федерација Арапских Емирата Југа. 1970 — Јапан је постао четврта земља у свету која је лансирала вештачки сателит. 1971 — Представници 63 земље потписали су споразум о забрани складиштења нуклеарног оружја на дну мора и океана. 1973 — Пуштени су први амерички ратни заробљеници из Вијетнамског рата. 1975 — Маргарет Тачер изабрана је за председника Конзервативне странке, као прва жена која је у Уједињеном Краљевству постала шеф политичке партије. 1990 — Лидер Афричког националног конгреса (АНЦ) Нелсон Мандела пуштен је на слободу након 27 година проведених у јужноафричким затворима. 1994 — Пет америчких космонаута (Чарлс Болден, Кенет Рајтер, Јан Дејвис, Чанг Дијаз Франклин, Роналд Сега) и један руски (Сергеј Крикаљов) спустили су се у шатлу "Дискавери" на Земљу, окончавши прву америчко-руску спејс шатл мисију. 1996 — У снажној експлозији аутомобила-бомбе у Алжиру убијено је 17 људи, а рањено више од 90. 1997 — Свемирски шатл Дискавери је лансиран на мисију сервисирања телескопа Хабл. 1997 — Под притиском међународне јавности и тромесечних грађанских и студентских протеста председник Србије Слободан Милошевић је посебним законом (-{lex specialis}-) признао резултате локалних избора на којима је победила опозициона коалиција „Заједно“. 2001 — Око 7.500 људи демонстрирало је у Немачкој против марша неонациста који је окупио око 250 присталица. 2002 — Као одговор на нападе на израелске цивиле, израелски авиони и хеликоптери напали су палестинске центре безбедности у Гази. 2011 — Под притиском протестаната председник Египта Хосни Мубарак је поднео оставку после више од 29 година на власти. Рођења 1261 — Отон III Вителсбах, краљ Угарске (прем. 1312) 1466 — Елизабета од Јорка, енглеска краљица (прем. 1503) 1507 — Филип II Московски, руски светитељ (прем. 1569) 1535 — Папа Гргур XIV (прем. 1591) 1657 — Бернар ле Бовије де Фонтенел, француски књижевник (прем. 1757) 1754 — Танаско Рајић, српски устаник (прем. 1815) 1776 — Јоанис Каподистријас, руски и грчки државник (прем. 1831) 1800 — Вилијам Хенри Фокс Талбот, енглески проналазач, фотограф, лингвиста и математичар (прем. 1877) 1812 — Александер Стивенс, амерички политичар и адвокат (прем. 1883) 1813 — Ото Лудвиг, немачки књижевник (прем. 1865) 1839 — Џосаја Вилард Гибс, амерички научник (прем. 1903) 1847 — Томас Алва Едисон, амерички проналазач (прем. 1931) 1863 — Џон Ф. Фицџералд, амерички политичар (прем. 1950) 1892 — Бранко Магарашевић, српски професор, класични филолог и слависта.(прем. 1968) 1900 — Ханс-Георг Гадамер, немачки филозоф (прем. 2002) 1908 — Вивијан Фукс, британски истраживач (прем. 1999) 1909 — Џозеф Л. Манкевиц, амерички редитељ, сценариста и продуцент (прем. 1993) 1909 — Сатурнино де ла Фуенте Гарсија, шпански суперстогодишњак. (прем. 2022) 1915 — Ричард Хеминг, амерички математичар (прем. 1998) 1917 — Сидни Шелдон, амерички књижевник и сценариста (прем. 2007) 1920 — Фарук I Египатски, египатски краљ (прем. 1965) 1925 — Вирџинија Е. Џонсон, амерички психолог (прем. 2013) 1925 — Ким Стенли, америчка глумица (прем. 2001) 1926 — Лесли Нилсен, канадско-амерички глумац (прем. 2010) 1934 — Мануел Норијега, панамски генерал и војни диктатор (прем. 2017) 1934 — Џон Сертиз, енглески возач формуле 1 (прем. 2017) 1936 — Берт Рејнолдс, амерички глумац (прем. 2018) 1947 — Иринеј Буловић, епископ бачки 1947 — Јукио Хатојама, јапански политичар 1953 — Џеб Буш, амерички политичар 1954 — Злата Петковић, позоришна, филмска и ТВ глумица (прем. 2012) 1958 — Пепу Хернандез, шпански кошаркашки тренер 1961 — Кери Лоуел, америчка глумица 1962 — Шерил Кроу, америчка певачица и текстописац 1963 — Хозе Марија Бакеро, шпански фудбалер и тренер 1964 — Сара Пејлин, америчка политичарка 1967 — Чиро Ферара, италијански фудбалер и фудбалски тренер 1969 — Џенифер Анистон, америчка глумица 1970 — Фредрик Тордендал, шведски музичар 1971 — Дејмијан Луис, британски глумац 1972 — Стив Макманаман, енглески фудбалер 1974 — Ник Бармби, енглески фудбалер и тренер 1977 — Мајк Шинода, амерички музичар, продуцент и уметник 1980 — Марк Брешано, аустралијски фудбалер 1981 — Иван Никчевић, српски рукометаш и репрезентативац 1981 — Кели Роуланд, америчка певачица, текстописац, плесачица, глумица, модел и телевизијски водитељ 1982 — Нил Робертсон, аустралијски играч снукера 1982 — Кристијан Мађо, италијански фудбалер 1982 — Натали Дормер, британска глумица 1983 — Рафаел ван дер Варт, холандски фудбалски репрезентативац 1984 — Небојша Граховац, босански рукометаш 1985 — Кејси Делаква, аустралијска тенисерка 1987 — Хосе Каљехон, шпански фудбалер 1990 — К'оријанка Килчер, америчка глумица 1991 — Никола Миротић, црногорски и шпански кошаркаш 1992 — Тејлор Лаутнер, амерички глумац 1996 — Данил Медведев, руски тенисер 1997 — Хуберт Хуркач, пољски тенисер Смрти 55 — Британик, син римског цара Клаудија. (рођ. 41) 244 — Гордијан III, римски цар (238—244). (рођ. 225) 641 — Ираклије, источноримски (византијски) цар (610—641). (рођ. 575) 731 — Папа Гргур II. (рођ. 669) 824 — Папа Паскал I. 1503 — Елизабета од Јорка, енглеска краљица. (рођ. 1466) 1626 — Пјетро Антонио Каталди италијански математичар и астроном. (рођ. 1552) 1650 — Рене Декарт, француски филозоф и математичар. (рођ. 1596) 1829 — Александар Грибоједов, руски дипломата, писац и композитор. (рођ. 1795) 1868 — Жан Бернар Леон Фуко, француски физичар (рођ. 1819) 1901 — Милан Обреновић, кнез 1872—1882. и први нововековни краљ Србије 1882—1889. године 1948 — Сергеј Ајзенштајн, најзначајнији руски филмски режисер и теоретичар. (рођ. 1898) 1953 — Урош Предић, српски сликар. (рођ. 1857) 1963 — Силвија Плат, америчка песникиња, књижевница и ауторка приповедака. (рођ. 1932) 1967 — Мило Милуновић, српски сликар (рођ. 1897) 1973 — Ј. Ханс Д. Јенсен, немачки физичар, добитник Нобелове награде за физику. (прем. 1907) 1978 — Хари Мартинсон, шведски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност. (рођ. 1904) 1986 — Френк Херберт, амерички писац. (рођ. 1920) 1993 — Десанка Максимовић, српска песникиња. (рођ. 1898) 1993 — Роберт В. Холи, амерички биохемичар. (рођ. 1922) 1997 — Ксенија Цицварић, певачица. (рођ. 1926) 2000 — Роже Вадим, француски редитељ.(рођ. 1928) 2002 — Стојан Д. Вујичић био је српски књижевник и посредник између српске, односно југословенске и мађарске културе (рођ. 1933) 2002 — Фрањо Кухарић, хрватски кардинал и бивши загребачки надбискуп. (рођ. 1919) 2008 — Том Лантош, амерички политичар. (рођ. 1928) 2012 — Витни Хјустон, америчка певачица. (рођ. 1963) 2014 — Алис Бабс, шведска певачица и глумица. (рођ. 1924) 2017 — Фаб Мело, бразилски кошаркаш. (рођ. 1990) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Свештеномученика Игњатија Свете мученике Романа, Јакова, Филотеја, Иперихија, Авива, Јулијана и Паригорија Преподобног Лаврентија Печерског Међународни дан жена и девојака у науци Референце Спољашње везе Времеплов - 11. фебруар 211


text: Ис (град) Ис (брет. Kêr-Is) је митска престоница краља Градлона Великог, која се наводно налазила на југозападној обали Бретање, на месту данашњег залива Дуарненез. Град је подигнут у једној долини испод нивоа мора, од кога га је штитила висока брана са бронзаном капијом, чији кључ је имао само краљ. Одговорност за пропаст града предање приписује краљевој кћери Дахут, која је украла кључ и дала га свом љубавнику (по некима, ђаволу лично), а овај је отворио капију и пустио бујицу да уништи Ис и све његове искварене становнике. Приповест о уништењу Иса представља сведочанство о сукобу старе, паганске, и нове религије, хришћанства. Дахут је била свештеница келтских богова, којима су били посвећени бројни храмови у граду, а потоп су преживели само њен отац, краљ Градлон, који је примио хришћанство, и св. Гвеноле.