Куденхов-Калерги план ,геноцид европских народа Масовна имиграција је феномен чији су узроци још увек вешто скривени од стране система и који мултикултурална пропаганда покушава да лажно прикаже као неминовност. Овим чланком желимо да докажемо једном за свагда, да то није спонтана појава. Оно који желе да масовну имиграцију представе као неизбежну појаву савременог живота, заправо заправо су овај план сковали свсно и он се спроводи неколико деценија,а циљ му је потпуно уништење Европе какву познајемо. Пан- Европа Мало људи зна да је један од главних покретача европских интеграција био такође и човек који је осмислио план за геноцид над белим Европљанима.То је мрачна особа,непозната широким масама,али коју ''елита'' сматра за оснивача Европске уније.Његово име је Richard Coudenhove Kalergi. Рођен је у расно мешовитом браку- отац му је био аустријски дипломата Heinrich von Coudenhove-Kalergi, а мајка Јапанка Mitsu Aoyama. Калерги је ,захваљујући блиским односима са многим европскима лидерима и аристократама (које је стекао првенствено због племенитог порекла свог оца-дипломате) и деловањем из сенке,ван жиже јавности, успео да придобије најбитније шефове држава за свој план,створивши од њих саучеснике за пројекат ''европских интеграција''. Године 1922 је основао "Пан-европски" покрет у Бечу, са циљем да створи Нови светски поредак, заснован на федерацији нација предвођених Сједињеним Државама. Европске интеграције би биле први корак у стварању Светске владе. Међу првим следбеницима су били чешки политичари Tomáš Masaryk и Edvard Beneš , као и банкар Max Warburg који је уложио првих 60 000 марака. Аустријски канцелар Ignaz Seipel и следећи председник Аустрије Karl Renner су преузели вођење ''Пан-европског'' покрета. Касније су им помоћ понудили француски политичари Léon Bloum, Aristide Briand, Alcide De Gasperi... Са јачањем фашизма у Европи, пројекат је напуштен и ''Пан-европски'' покрет је био приморан да се распусти ,али после Другог светског рата Калерги је успео да добије подршку владе САД за проје 4000 кат ,захваљујући неуморној активности и подршци Винстона Черчила,јеврејске масонске ложе B'nai B'rith,и главних новина попут New York Times-а . CIA је касније преузела завршетак пројекта. Суштина Калегри плана У својој књизи «Praktischer Idealismus» ,Калерги указује да становници будуће ''Уједињене државе Европе'' неће бити људи Старог континента,већ врста под-људи , производ мешања раса.Он јасно каже да ће се људи Европе укрстити са Азијатима и обојеним расама, стварајући мултинационално стадо без икаквих квалитета и подложно контроли од стране владајуће елите. Калерги заговара укидање права на самоопредељење,а затим и промену етничке структуре коришћењем сепаратистичких покрета и масовних миграција. Како би ''Елита'' у потпуности преузела контролу над Европом,он предлаже претварање становништва Старог континента у хомогену мешавину црнаца,белаца и Азијата. Ко по његовој замисли представља такозвану '' Елиту''? Ево шта нам Калерги говори о томе : Човек будућности ће бити расни мешанац. Расе и класе данашњице ће постепено нестати услед елиминације простора,времена и предрасуда. Евроазијат- по изгледу сличан древним Египћанима,ће заменити разноликост народа и разноврсност појединаца. Уместо уништења европских Јевреја,Европа је, супротно својој вољи, усавршила и образовала ове људе,уздигнувши их до њиховог будућег статуса водеће нације кроз вештачки еволуциони процес. Није изненађујуће то што су људи који су побегли из гетоа постали духовно племство Европе. Дакле,саосећајна брига од стране Европе ,створила је нову расу аристократије. Ово се десило када се европска феудална аристократија срушила због еманципације Јевреја (као последица Француске револуције). Иако ниједан уџбеник не помиње Калергија,његове идеје су водећи принципи Европске уније. Идеја да Европљани треба да се мешају са Азијатима и Африканцима,како би се уништио наш идентитет и створила јединствена раса мелеза, је основа свих програма заштите мањина. Не из хуманитарних разлога ,већ због директива издатих од стране немилосрдног Режима који спроводи највећи геноцид у историји( исти људи који свако истицање расног идентитета белаца проглашавају за злочин, у потпуности подржавају етничко чишћење које спроводи Израел под изговором очувања јеврејског идентитета-прим. прев.). ''Coudenhove- Kalergi Европска награда’’ се додељује сваке две године Европљанима најзаслужнијим за промоцију овог криминалног плана. Међу добитницима ове награде су и Angela Merkel и Herman Van Rompuy. Подстицање на геноцид је и основа константних апела Уједињених нација, које захтевају од нас да прихватимо милионе имиграната '' како бисмо сузбили низак наталитет у земљама ЕУ'' .Према извештају објављеном у јануару 2000. године у '' Подели становништва'' , прегледу Уједињених нација у Њујорку ,под називом '' Имиграционе измене – замена з& 36e2 #1072; одумирућу и старећу популацију'' ,Европи ће до 2025. године требати 159,000,000 миграната. Могло би се запитати откуд таква тачност у процени,ако се не ради о унапред смишљеном плану. Извесно је да би се наталитет лако могао повећати одговарајућим мерама подршке породици. (Уместо мера подршке породици,на снази су мере подршке абортусима, сексуалним изопаченостима ,наркоманији и другим штетним појавама које путем масовних медија промовише ''Елита''-прим. прев.) Још је јасније да доток страних гена не штити наше генетско наслеђе ,напротив,он убрзава његов нестанак. Једина сврха ових мера је да потпуно деформише наше људе,да их претвори у масу без националне,историјске и културне кохезије. Укратко, политика Калергијевог плана је основ званичних државних политика усмерених на геноцид над белим европским народима ,кроз масовну имиграцију. G. Brock Chisholm,бивши директор Светске здравствене организације,тврди да је схватио суштину Калергијеве идеје речима '' Оно што људи свугде треба да ураде је да ограниче наталитет и промовишу расно мешане бракове,ово за циљ има стварање једне расе која ће бити под контролом централне власти''. Закључци Ако погледамо око нас,Калергијев план изгледа готово у потпуности остварен. Сведоци смо стапањем Европе са Трећим светом. Куга расно мешаних бракова сваке године производи хиљаде младих мешанаца'' Калергијеве деце''. Под притиском дезинформација масовних медија и позивања на ''хуманост'' Европљани се уче да се одрекну свог порекла,свог националног идентитета. Слуге глобализације покушавају да нас убеде да је негирање сопственог идентитета прогресиван и хуман чин, да је ''расизам'' погрешан,а све у циљу стварања армије слепих потрошача. Потребно је ,више него икада, супротставити се лажима Система,и пробудити револуционарни европски дух. Свако мора да схвати чињеницу да Европске интеграције доводе до геноцида. Напомена грчког аутора – Иако разлози због којих је Калерги сковао овај план нису од нарочите важности за нас,покушаћемо да одговоримо на питање које су се наши читаоци већ запитали- Зашто би европски аристократа са фламенским , пољским,грчким коренима и делимично самурајском крви у венама(са мајчине стране ) имао тако мрачне планове? Разлози су,по нашем мишљењу ,вишеструки-идиосинкразијски,психолошки и...жене. (ционистички планови за светску доминацију никада не би имали изгледа за успех када ме 3ffa ђу њиховим слугама не би било бројних не-Јевреја-прим.прев.) Ми стога посматрамо личност са јаким снобовским ставовима,самовољом,и дозволите ми термин ''дегенерисаним елитизмом''. Такође,чињеница да му је мајка била из Азије,вероватно је створила унутрашње конфликте и фрустрације,нешто што је често дешава људима са таквим темпераментом. Али одлучујући фактор је засигурно била тинејџерка која је била поред њега,и постала његова прва жена (са 13 година),Јеврејка Ida Roland, која је касније постала позната глумица. Текст први објавио Identità -http://xn--identit-fwa.com/blog/2012/12/11/il-piano-kalergi-il-genocidio-dei-popoli-europei/ Извор https://www.ns-forum.com/showthread....5488#post15488


Мало даскарења од пре пар година у Бугзу код сајма , а и у Минхену кад смо мало боравили...


Заборављена српска ратница Антонија Јаворник Магацин Заборављена српска ратница Антонија Јаворник Магацин Антонија Јаворник (Наталија Бјелајац) се родила у Марибору, у Словенији 1893. године. Као свршена гимназијалка отишла је у Србију, да помогне српском народу у његовој мисији ослобођења и уједињења јужних Словена. У Србији је већ живео њен стриц Мартин Јаворник. Он је, као аустроугарски официр, дезертирао и пребегао у Србију, где је постао капетан у 11. пешадијском пуку „Карађорђе“. У Првом балканском рату Антонија је била болничарка у пуку свога стрица. Тако је учествовала у ослобођењу Косова и Метохије и опсади Скадра. У Другом балканском рату већ се борила као добровољац, са пушком у руци. Заробила је читаву батерију бугарских топова и добила своје прво одликовање. У борбама на Кајмакчалану (12‐30. септембра 1916.), Антонија је сама заробила 30 бугарских војника, па је поново одликована. При пробоју Солунског фронта, 15. септембра 1918. године, истакла се лавовском храброшћу, али је тешко рањена у ногу и у груди. Успели су да је спасу у Нишкој војној болници, али јој је један шрапнел остао у нози до краја живота, као болна успомена на пролазак кроз „Капију слободе“. Крај рата је дочекала у чину наредника. Дванаест пута је рањавана и дванаест пута одликована. Поред неколико Медаља за храброст и Ордена белог орла с мачевима, постала је витез Карађорђеве звезде с мачевима и француски витез Легије части. После рата Антонија је обишла породицу у Марибору. Сви су били живи и здрави, али једва да су препознали своју девојчицу, гимназијалку која је после шест година ратовања сада била прекаљени ратник и двоструки витез. Антонија је једно време живела у Босни, а потом се преселила у Београд. Живела је од своје плате, никада ништа не тражећи од народа и државе којој је поклонила најбоље године своје младости. За време немачке окупације 1941‐1945, Гестапо ју је ухапсио као осведоченог српског патриоту и девет месеци је провела у концентрационом логору на Бањици. Преминула је у осамдесетпрвој години, 16. августа 1974. године, тачно на шездесетогодишњицу Церске битке.


Quote: Управо то. Наш народ је имао и посебан назив за ове ''оригиналне'' турке, њих су називали туркуше а турцима су звали домаће потурице јер су они сами себи дали такав назив, односно говорили су да су турске вјере. Те туркуше су биле јако ријетке у освојеним земљама и обично су држале неке од највећих позииција или су само понекад посјећивали те земље не долазећи у додир са покореним становништвно а поготово не са хришћанском рајом. Турцима на крају крајева није ни био циљ ширење њихових гена него само ислама, што се види и по њима јер су они данас најизмјешанија нација на свијету јер је после прогона турака са Балкана мноштво муслимана побјегло у Анадолију и друге крајеве данашње Турске. Они су били жестоко измијешани и прије продора у Европу претежно са Малоазијским Грцима и осталим народима који су се ту затекли. Негдје наиђох на занимљив податак да је хаплогрупа Ј1 којој је извориште југозападна Азија нађена на нашим просторима само код босанских муслимана, негдје око 3%. Ето одговора ко се мијешао са њима и чак и они у малом проценту. __________________ Онамо, 'намо... за брда она Милошев, кажу, пребива гроб! Онамо покој добићу души, кад Србин више не буде роб.


ЗАВРШЕНИ КОНКУРСИ ЗА УРЕЂЕЊЕ ЗГРАДА – Потисани први уговори, радови чим отопли – Lozničke novosti ЗАВРШЕНИ КОНКУРСИ ЗА УРЕЂЕЊЕ ЗГРАДА – Потисани први уговори, радови чим отопли Nebojša TrifunovićFebruary 2, 2021 8:37 am 0 Конкурс је успео и грађани су показали спремност да уз помоћ локалне самоуправе створе боље услове становања у објектима у којима живе, оценио је градски менаџер Дејан Сталовић. Конкурисале су 44 стамбене заједнице и до сада су са 26 потписани уговори Када су због реконструкције неких од централних градских улица проређени дрвореди, у први план су испливале фасаде на неким зградама које су су одавно постале зреле за сређивање. Са намером да се станарима помогне у решавању тог, али и других проблема које имају, Град је почетком новембра прошле године расписао четири јавна конкурса за бесповратно суфинансирање активности инвестиционог одржавања стамбених зграда и сви су завршени. Један је био за обнову фасада, а три обнову уређаја, опреме, инсталација и кровова. За фасаде је било издвојено 30 милиона динара, уз учешће Града до 70 одсто, а остала три конкурса по три и по милиона динара, уз учешће града до 50 одсто. Према речима градског менаџера Дејана Сталовића, мишљење је руководства Града, Градског већа и надлежне комисије да је конкурс у потпуности успео и да су грађани показали спремност да уз помоћ локалне самоуправе створе боље услове у објектима у којима живе. – Мада је био крај године и кратки рокови, за фасаде двадесет, а остала три конкурса по десет дана, и неповољна епидемиолошка ситуација, имали смо заиста изузетно интересовање. За инсталације смо имали пријављене 23 стамбене заједнице, од којих смо са 18 потписали уговоре и ту су радови већим делом и завршени. Реч је углавном о увођењу видео-надзора у зграде и уградњу улазних врата са светларницима, што се тиче кровова, јавило се осам, а уговор је потписан са шест зграда. Очекујемо да са првим лепим данима почну радови на тим објектима. Три зграде су конкурисале за уређаје и опрему, а у питању су лифтови. Потписали смо уговор са две и току су активности око набавке и уградње лифтова. Што се тиче фасада, конкурисало је једанаест стамбених заједница од којих пет испуњава све услове и са њима смо у процесу договарања око потписивања уговора. Очекујемо да у наредних неколико дана они и буду потписани. Било је ту много посла у кратком року, договора станара, прикупљања документације, а свима смо излазили максимално у сусрет, давали који дан дуже ако некоме недостаје неки документ, обавили више разговора са свима њима и као председник надлежне комисије, задовољан сам како је све протекло – каже Сталовић за ЛН. Укупно рачунајући, без фасада, јавиле су се 34 стамбене заједнице и са 26 су потписани уговори. Сталовић каже да је у овом тренутку вредност радова тих уговора око 6,7 милиона динара, а ако буду склопљени са свих пет зграда за фасаде, износ ће расти и до 20 милиона. Конкурсом су биле обухваћене стамбене и стамбено-пословне зграде које се налазе у центру града, првој убранистичкој зони, и овог пута нису могле учествовати зграде јавне намене као што су музеји, задужбине или самосталне пословне зграде. – Они са којима уговори нису потписани, или нису имали довољно новца на рачуну и нису га могли у датом року сакупити, конкурисали су за нешто што није било предмет конкурса, а било је таквих случајева, или су ван подручја које је било обухваћено конкурсима. У току је припрема следећег конкурса који ће бити за територију целог града и то ће бити прилика да се јаве и друге зграде које желе уз подршку града да побољшају свој изглед или услове становања и требало би већ да почну да се за њега припремају – каже он. Први ефекти сарадње Града и станара више ће бити видљиви када почне уређење фасада, а први резултати конкурса указују да је за сређивање зграда била потребна пружена рука локалне самоуправе. Уређење улица захтева да и стамбени објекти поред њих изгледају пристојно, а не да пролазнике “гледају” ружне фасаде од којих су неке не само естетски недопадљиве већ уједно и потенцијално опасне јер су њихови оштећени делови склони паду. Наредни конкурс показаће колико ће још зграда следити пример првих 26 које су урадиле шта им је требало, или ће то учинити у наредном периоду. ЖФК ЛОЗНИЦА – Завршиле припреме у Крупњу ОД ДАНАС – Шанса за најбоље НОВИЈИ ПОСТОПШТА БОЛНИЦА И ДОМ ЗДРАВЉА – На ковид одељењима 67 пацијената СТАРИЈИ ПОСТОД СУТРА ТОПЛИЈЕ – Променљиво облачно


Партиционисање у линуксу - ВикиЕТФ Партиционисање у линуксу 1 Основе о партиционисању 3 Алтернативе у графичком окружењу Основе о партиционисању Структура хард диска Пре него што кренемо да правимо партиције са fdisk-ом или неким сличним програмом, потребно је да знамо неке основе. Хард диск се састоји од једне или више плоча, све плоче су подељене на концетричне стазе које зовемо цилиндрима, а цилиндри су подељени у секторе који имају величину 512 бајтова. Да бисмо показали у одређени сектор, морамо да кажемо на коју плочу мислимо, главу, а онда да одредимо цилиндар, и ту коначно читамо сектор. Најчешћемо користити IDE, SATA и SCSI хард дискове. SCSI хард дискови су се пре интезивно користили на серверским системима и били су много бржи због своје архитектуре од својих IDE економских парњака. Сада се SATA дискови користе чак и за сервере и деле исту ознаку у "/dev/" фолдеру као у SCSI дискови што ћемо видети у следећем пасусу. Битно је да знамо који хард диск користимо јер онда ћемо знати који фајл у "/dev" директоријуму представља тај уређај. SCSI и SATA уређаји се означавају са sd док су IDE означавају са hd ознакама. Слова иза hd означавају да ли се ради о master хард диску на главној IDE магистрали (/dev/hda) а ако се ради о slave хард диску на истој магистрали, онда ће имати ознаку "/dev/hdb", и тако редом. Постоје два типа партиција, примарне и прошириве(extended). Ограничење примарних партиција је што можемо да направимо само четири по хард диску, што је за данашње потребе смешно. Прошириве партиције су направљене да би дозволили више од четири партиције, и она је у основи примарна партиција коју можемо да делимо на више партиција. Ове партиције које правимо у проширивој су такозване логичке партиције. Важно је да запамтимо да можемо да имамо само једну прошириву партицију на систему, и да она мора бити на крају, па после не можемо да додајемо примарне партиције. На првом сектору на хард диска, који је величине 512 бајтова, налази се MBR(Master Boot Record) где је смештена партициона табела, и мали програм који BIOS учитава и служи за стартовање Loader-а са boot sector-а активне партиције. Ако направимо прошириву (extended) партицију, онда ће њена партициона табела логичких партиција да се налази у boot sector-у те партиције. Такође је препоручљиво да за сваки оперативни систем правите партиције у његовом програму, да би биле правилно иницијализоване. Свака партиција осим своје величине и места на хард диску поседује и тип. Тип је нумерички идентификатор од једног бајта, и није потпуно стандардизован. То ће бити битно када будете правили партиције у програмима као што су fdisk. fdisk је конзолни интерактивни програм за прављење партиција у Линуксу. Њега ћете наћи на сваком Линуксу, тако да је корисно да га научите. С'њим можете да листате тренутну табелу хард диска са командом "fdisk -l /dev/hda", морате имати root овлашћења да бисте ово радили(Id поље означава тип партиције, види горе). Ако покренете команду fdisk и назначите хард диск, отвориће вам се интерактивни мени преко кога можете да бришете, правите партиције и још много тога. Можете унети команду "m" да бисте добили кратку листу расположивих команди. Ако желите да излистате партициону табелу унећете команду "p". Не препоручујем играње са партицијама, а да претходно не направите копију важних података. Ако нешто зезнете у току партиционисања, без панике, fdisk не мења MBR док му ви то експлицитно не кажете са "w" командом, а ако желите да изађете не мењајући MBR можете то да му кажете са командом "q". Пример брисања и додавања партиција са "fdisk"-ом: /dev/hda2 1276 2550 10241437+ 83 Linux /dev/hda3 2551 14710 97675200 83 Linux /dev/hda4 14711 36481 174875557+ f W95 Ext'd (LBA) /dev/hda5 14711 25595 87433731 83 Linux /dev/hda6 25596 36481 87441763+ 83 Linux Прво ћемо да излистамо партиције, обрисаћемо другу партицију, која је примарна партиција, и Id 83 каже да је такође упитању Линукс партиција. Можете да излистате расположиве типове партиција са l командом. Партиције су нумерисане по 1-4 ако су примарне, и 5 па надаље су нумерисане логичке партиције. Овде бришемо другу примарну партицију и штампамо партициону табелу да видимо шта смо урадили. First cylinder (1276-36481, default 1276): Last cylinder or +size or +sizeM or +sizeK (1276-2550, default 2550): Using default value 2550 Са командом "n" креирамо нову партицију. Он нас пита који тип партиције желимо да направимо, ја бирам примарну партицију. Пошто је простор резервисан за другу примарну партицију слободан он аутоматски селектује другу партицију. Пита нас одакле желимо да почиње партиција, од ког цилиндра, најбоље је да оставимо подразумеване вредности. Када нас пита за величину можемо искористити сав расположив простор, или да му задамо до ког цилинда да направи партицију, или само да дамо величину у мегабајтима (+1000M = 1000 мегабајта) или килобајтима. На крају још остаје да сачувамо измене са "w" командом у MBR табелу, или да само изађемо из програма без измена са "q". Алтернативе у графичком окружењу Ту су свакако GParted који се користи при партиционисању када инсталирате Ubuntu. Онда и QTParted који је направљен са библиотекама KDE окружења. Оба програма користе libparted библиотеку у својој основи. Такође можете наћи LiveCD[1] који у себи садржи најновију верзију GParted програма. GParted Слика у пуној величини QTParted Слика у пуној величини Добављено из „http://wiki.etf.rs/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%81%D0%B0%D1%9A%D0%B5_%D1%83_%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D1%83%D0%BA%D1%81%D1%83“ Ова страница је последњи пут измењена 7. март 2009. у 08:32 Ова страница је посећена 8.678 пута.


source: CulturaX

text: ДАН - НОВИ ДЕМАНТИ: Патријарх Порфирије није добио писмо од Кривокапића Кривокапић и патријарх Порфирије / - НН 11/06/2021 u 18:59 h Кривокапић је десетак дана прије доласка у Патријаршију СПЦ саопштио тадашњем владики, сада митрополиту Јоаникију да "није тренутак" за потписивање Темељног уговора Премијер Здравко Кривокапић је патријарху српском Порфирију упутио само једно писмо, 21. маја, у којем нема ни ријечи о спорним члановима Темељног уговора између државе Црне Горе и СПЦ, објавила је агенција Танујуг позивајући се на изворе блиске Срспкој православној Цркви. У синоћњем интервјуу у емисији Начсто, Кривокапић је рекао да је упутио српском патријарху Порфирију писмо у којем је изнио став "да постоје најмање два члана која су спорна и један дио преамбуле". Он је синоћ рекао и да су са Темељним уговором били упознати председник Скупштине Алекса Бечић и потпредседник владе Дритан Абазовић. За Абазовића је рекао да му је пред одлазак у Београдску патријаршију, 27. прошлог мјесеца, сугерисао да не потписује Уговор, док је Бечић данас демантовао премијера, рекавши да никада није видио Темељни уговор и да је то једина истина. Ову заврзламу црногорског премијера је коментарисао историчар др Александар Раковић који каже да је Српска православна црква осам вјекова на простору данашње Црне Горе функционисала без темељних уговора па ће то наставити да чини, био овај Темељни уговор икада потписан или не. -Здравко Кривокапић се служи обманама и неистинама како би онемогућио да Темељни уговор са Српском православном црквом икада буде потписан. Чак и ако би Српска православна црква изашла у сусрет свим Кривокапићевим фантазмагоријама, Темељни уговор опет не би био потписан - изричит је Раковић. - Срећом, Свети архијерејски сабор Српске православне цркве је укинуо име и квазиидентитет тзв. ''Православне цркве у Црној Гори''. Српски архијереји нису хтјели ни да чују за могућност да Темељни уговор буде оснивачки акт издвојеног тијела у оквиру Српске православне цркве, које би касније прерастало у аутономију а из ње у сецесију", навео је Раковић. ЗДРАВКЈО КРИВОКАПИЋ ПАТРИЈАРХ ПОРФИРИЈЕТЕМЕЉНИ УГОВОРПИСМО Станић: Цијена горива - политичка воља власти Ако jе у чему досљедна, Влада Здравка Кривокапића нас сваке двиjе седмице "обрадуjе" новим скоком циjена горива, поручио је портпарол СДП-а


Владимир Илич Лењин Задаци пролетера у нашој револуцији 3. У области спољне политике, која је сад услед објективних услова постављена на први план, нова влада је влада настављања империјалистичког рата, рата у савезу с империјалистичким велесилама Енглеском, Француском итд. ради поделе капиталистичког плена, ради тлачења малих и слабих народа. Потчињена интересима руског капитала и његова моћног покровитеља и господара, англо-француског империјалистичког капитала, најбогатијег на свету, нова влада, упркос жељама које су на најодређенији начин изражене у име несумњиве већине народа Русије преко Совјета војничких и радничких депутата, није предузела никакве реалне кораке да обустави клање народа ради интереса капиталиста. Она није објавила чак ни оне тајне уговоре који имају ноторно пљачкашку садржину (о подели Персије, о пљачкању Кине, о пљачкању Турске, о подели Аустрије, о одузимању Источне Пруске, о одузимању немачких колонија итд.), који очито повезују Русију с англо-америчким империјалистичким пљачкашким капиталом. Она је потврдила те уговоре које је склопио царизам, који је вековима пљачкао и угњетавао више народа него други тирани и деспоти, — царизам који је не само угњетавао него и срамотио и кварио велики руски народ, претварајући га у џелата других народа. Нова влада, потврдивши те срамне и разбојничке уговоре, није предложила свим зараћеним народима неодложно примирје, упркос јасно израженим захтевима већине народа Русије преко совјета радничких и војничких депутата. Она се ограничила на свечане, звучне парадне, али потпуно празне декларације и фразе, које су у устима буржоаских дипломата увек служиле и служе за обмањивање лаковерних и наивних маса угњетеног народа. 4. Стога нова влада не заслужује ни најмање поверење у области спољне политике — и постављати тој влади и даље захтеве да она објави вољу народа Русије за миром, да се она одрекне анексија итд. итд., значи у ствари само обмањивати народ, сугерирати му неостварљиве наде, одуговлачити бистрење његове свести, индиректно га мирити с настављањем рата, чији прави социјални карактер не одређују добре жеље, него класни карактер владе која води рат, повезаност класе коју та влада претставља с империјалистичким финансиским капиталом Русије, Енглеске, Француске и других, она реална, стварна политика коју та класа води. Следеће поглавље


И тако хрвати забораве да су хрвати све док не створе неки нови ЈАСЕНОВАЦ и тек тада се сете да су они заиста хрвати! СИНУ ТИСУЋЉЕТНЕ КУЛТУРЕ Ти не знаде мрети крај сломљеног мача, На пољима родним, бранећи их часно Китио си цвећем сваког освајача, Певају 3ffa ћ’ му химне, бестидно и гласно. Слободу си вечно, закржљала раcо, Чек’о да донесу туђи бајонети, По горама својим туђа стада пас’о, Јер достојно не знаш за Слободу мрети. Покажи ми редом Витезе твог рода, Што балчаком с руку сломише ти ланце, Где је Карађорђе твојега народа, Покажи ми твоје термопилске кланце. С туђинском си камом пузио по блату, С крволоштвом звера, погане хијене, Да би мучки удар с леђа дао Брату, И убио пород у утроби жене. Још безбројна гробља затравио ниси, А крваву каму у њедрима скриваш, Са вешала старих нови коноп виси, У сумраку ума новог газду сниваш. Бранио си земљу од нејачи наше, Из колевке пио крв невине деце, Под знамење срама уз име усташе, Ставио си Христа, Слободу и Свеце. У безумљу гледаш ко ће нове каме, Оштрије и љуће опет да ти скује, Чију ли ћеш пушку обесит’ о раме, Ко најбоље уме да ти командује. ХОРДА Ми нисмо познали вас по заставама, Ни ваше хероје „од лавова љуће” Све на коленима вукли сте се к нама Носећ мач убице и луч паликуће. Без буктиња иде та војска што ћути, Пожар села светли за маршеве горде... Ваше громке химне не чуше нам пути: Немо убијају децу старе хорде. Поломисте више колевки, о срама! Него херојима отвористе рака, Подависте више њих у постељама, Него што сте у крв срушили јунака. Узели сте очи фрескама са свода, Главе киповима хероја из бајке; Спржили сте семе у страху од плода, И реч убијали убијајућ мајке! Пресити се земља од крвавог вала, Али вам победа не осветли лице; Јер ловор не ниче с буњишта и кала, Он је за хероје, а не за убице!


Quote: Већ се видело да од тога нема ништа. Овај Дачић ако овако настави има да прође боље него икад на изборима. Мало лево мало десно. Из дана у дан мења ставове. Шта из дана у дан, на дан по пет пута прелази тамо вамо. Свуда га има. Само да што већу групу гласача захвати. Овим "екстремизмом" скупља умерене десничаре под своје окриље, а глупе про-европејце је већ купио изјавама о ЕУ. Старе социјалисте одржао. Свакако да сам против њега, али има пар идеја са којима се слажем, конкретно са поделом КиМ-а и чвршћим границама доле после тога.


source: wikipedia

text: Радоје Домановић (Овсиште, 16. фебруар 1873 — Београд, 17. август 1908) био је српски књижевник. Најпознатији је као сатирични приповедач. Биографија Радојев деда Милић Домановић је досељеник из Херцеговине са једне висоравни између Требиња и Невесиња. По истраживањима Милинка Домановића њихово порекло је из села Домановићи у Херцеговини. Деда се задржао у околини Крагујевца. Радио је и служио код Симеона Цукића, сродника Павла Цукића, устаника и Карађорђевог војводе. Овај оштроумни Херцеговац се ускоро својим радом и знањем уздигао од најамног радника до слободног сељака. Кораком испред времена обојицу синова, Алексу и Милоша - Радојевог оца, школује на богословији. Алекса се запопио, а Милош је отишао у учитеље. Ради као учитељ, али се бави и уносним пословима. Храбар и интелигентан ускоро постаје имућан човек. Жени се Персидом, ћерком Симеона Цукића, оног газде код кога је његов отац Милић радио као слуга. Из тог брака рођен је 16. фебруара (или 4. фебруара по јулијанском календару) 1873. године у породици сеоског учитеља, на тренутној служби у селу Овсиште код Крагујевца Радоје Домановић. Детињство је провео у суседном селу Горње Јарушице, одакле му је отац и где и данас живи фамилија Домановић, и где је завршио и основну школу. Гимназију је завршио у Крагујевцу, а Филозофски факултет на Великој школи у Београду. Као професор српског језика радио је у гимназијама у Врању, Пироту и Лесковцу. Због политичких уверења је прогањан, премештан и отпуштан са посла. Оженио се 1895. године учитељицом Наталијом са којом је имао ћерку Даницу (1896—1956) и синове Драгишу (1902), који је умро убрзо по рођењу, и Зорана (1905—1944). После пада режима краља Александра Обреновића 1903. године, незадовољан малим променама у земљи, покреће политички лист „Страдија“, у којем покушава да се бори против мана новог режима. Разочаран, одавао се све више боемском животу, много је пио, и усамљен, огорчен и сиромашан умро је од туберкулозе у 35. години живота, 4. августа/17. августа 1908. године у Београду. Књижевни рад Пресудан утицај на карактер и књижевни рад Радоја Домановића, имају две чињенице. Његов отац Милош и његова моћ, али и мајка, унука устаника Павла Цукића. Милош је био првенствено сеоски газда па онда учитељ. Тврдоглав и свестан своје снаге. Мајка, нежна и пуна љубави према сину учила га је српској народној поезији, чојству и поносу српског сељака - револуционара. Радоје Домановић је бескомпромисан и храбар. Његова мисао бритка и провокативна. Он је први прави сатиричар међу српским реалистима. Сатира је главно обележје његовог талента. Он је творац српске сатиричне приповетке. Приповетке Његове најзначајније приповетке су: Вођа, 1901. Данга, 1899. Страдија, 1902. Мртво море, 1902. Краљевић Марко по други пут међу Србима, 1901. Размишљање једног обичног српског вола, 1902. Укидање страсти, 1898. Позориште у паланци, 1898. Гласам за слепце, 1902. Не разумем, 1898. Наша посла (Договор кућу гради), 1901. Сан једног министра, 1902. Филмови Домановићева дела су преточена на филмско платно: 1964. Бој на Косову 1968. Краљевић Марко по други пут међу Србима (ТВ) 1980. Приповедања Радоја Домановића (серија) 1988. Нека чудна земља Наслеђе Велики број основних школа и библиотека (у Нишу, Лесковцу, Сурдулици, Рачи, Тополи и Великој Плани) носи име „Радоје Домановић“, такође постоји и Задужбина „Радоје Домановић“ која додељује награду са истим именом. Пројекат „Радоје Домановић“ покренут је 2013. године с циљем да се дигитализују сва Домановићева дела, као и да се учине доступним широј читалачкој публици кроз објављивање већ постојећих и потпуно нових превода Домановићевих приповедака. Види још Родна кућа Радоја Домановића Основна школа "Радоје Домановић" Ниш Основна школа "Радоје Домановић" Бошњаце ОШ „Радоје Домановић” Крагујевац ОШ „Радоје Домановић“ Нови Београд Библиотека „Радоје Домановић“ Сурдулица Библиотека „Радоје Домановић“ Топола Културни центар „Радоје Домановић” Рача Референце Спољашње везе Сабрана дела Радоја Домановића Сатире Радоја Домановића на сајту пројекта „Растко“ Радоје Домановић на сајту www.znanje.org Текст у часопису „Српско наслеђе“ Радоје Домановић, Заувек међу Србима (1. део), (2. део) и (3. део) Обновљена кућа Радоја Домановића (РТС, 25. децембар 2015) Радоје Домановић био је и сликар (Време, 20. јун 1937) Рођени 1873. Умрли 1908. Топољани Српски књижевници 100 најзнаменитијих Срба по САНУ Сатиричари Афористичари Реализам у српској књижевности Српски писци фантастике Умрли од туберкулозе Сахрањени на Новом гробљу у Београду


Роберт Метјуз је био оснивач и вођа организације "The Order" која се борила за ослобођење беле расе од ционоистичке окупације америчке владе. Његови саборци, тадашњи чланови "The Order" Дејвид Лејн, Ричард Скутари и други, постали су велики мученици наше идеје упркос данашњем њиховом заробљеништву. Ово писмо је задњи писани документ Роберта Метјуза, непосредно пред његово убиство од стране владиних федералних агената ZOG-a. ************************************** Oпрoштajнo писмо Роберта Метјуза Northmen Pend Oreille County био је мој дом последњих десет година. Када сам дошао у Mеtaline Falls имао само 25$, жељу да радим и будем остављен на миру и сам за себе, једног дана, обезбедим малу фарму. За три године рада у рудницима и седам година у фабрици цемента, могу са сигурношћу да тврдим да су ме знали као вредног радника. Био сам ван решетака и много више сам се чувао. Свако ко познаје Boundary Dam Road зна како смо, мој покојни отац и ја, направили предивну брвнару. Сви моји планови су се остварили осим једног, нисам био остављен на миру. Неколико месеци након мог доласка FBI (Федерални истражни биро) је дошао у канцеларију рудника и покушао да ме отпусти са посла. Тада сам радио на одељењу за електрику и мој надзорник, на срећу, је имао велику и трајну одбојност према FBI. Обавештени су о ситуацији од секретара рудника, да је ту уместо секретара био управник да разговара са владиним слугама остао бих без посла. Кампања узнемиравања и застрашивања почела је због моје умешаности у Tax Rebellion Movement од моје 15-20.-те године. влада Аризоне се толико окомила на мене, да су током једног инцидента када сам имао само 18 година порески агенти пуцали на мене само због мањег пореског прекршаја. Напустио сам Аризону и Tax Rebellion покрет у мојој 20. години. Отишао сам, не због страха од пореске службе или због предаје њиховој тиранији, већ због чињенице да ми се амерички народ згадио. Говорио сам тада, а то тврдим и данас да се наш народ претворио у нешто најкукавичније, најглупље и најизопаченије на овом свету. Желео сам да започнем нов живот у држави Вашингтон, али владини моћници су имали другачије планове за мене. Када сам сазнао за њихов покушај да ме отпусте, написао сам писмо њиховом отсеку у Сиетлу и рекао им:"Нећу више то да трпим, оставите ме на миру или ћу одговорити на такав начин који ће бити веома болан за неке од агената." Убрзо после писма оставили су ме на миру. Смирио сам се, венчао, средио и читао. Књиге су постале моја опсесија. Читао сам књиге базиране на историји, политици и економији. Посебно су ме заинтересовале Шпенглерове "Пропадање запада" и "Којим путем западни човече?". Претплатио сам се на разне часописе, поготово на оне који су се бавили садашњим проблемима Америке и све већој пропасти беле Америке. Моје знање древне европске историје се повећало и почело да буди 4000 ; погрешно пригушене емоције закопане у мојој души, о расном поносу и свести. Што је љубав према мом народу била већа, једнако њој расла је и мржња према онима који уништавају моју расу, наше наслеђе и који би да помраче будућност моје деце. Временом сам добио сина и схватио да бела је Америка, уствари моја цела раса, осуђена на заборав, ако бели човек не устане и промени ток догађаја. Све више сам волео свог сина и све више схватао да ако се ствари радикално не промене, до времена када он буде мојих година постаће странац у рођеној земљи, плавокоси, плавооки аријевац у земљи насељеној Мексиканцима, мулатима, црнцима и Азијатима. Његова будућност је сваким даном све мрачнија. Схватио сам да није случајно што у овој земљи постоји мала група странаца који раде даноноћно да би се то остварило. Ови изопаченици чврсто држе у власти две највеће политичке партије, Конгрес, медије, издавачке куће и све велике и главне хришћанске цркве ове нације иако они припадају религији суштински различитој од хришћанске. На ове људе су нас упозоравали бивши сенатор Вилиам Фулбрајт и покојни генерал Браун. Хенри Форд и Чарлс Линдберг су нас, углавном узалудно, упозоравали о истом. Да смо били осветољубиви будућност мога сина не би била толико тмурна и мрачна. Али немам избора. Морам устати као бели човек и борити се. Тихи рат се разбуктао између режима у Вашингтону и све већег броја белих људи који су решили да поврате све оно што су наши преци открили, истражили, освојили, населили, изградили и за шта су умирали. FBI је успео овај рат да држи у тајности само због чињенице да смо се до сада развијали и припремали. Влада је изгледа решила да иде до краја и реши ово питање тако да нисмо имали избора осим да узвратимо. Живела победа! У овом тренутку желим да изјавим да су FBI изрекли мноштво лажи о Гери Лиу и мени. Гери није напао из заседе ниједног агента. Недељама пре тога они су га узнемиравали, пратили га свуда, чак и када је ишао у болницу да обиђе своју смртно болесну кћерку. На дан митске заседе он је био у пољу када је видео возило шумске службе како пролази преко његовог имања не обазирући се на многе знакове забрањеног пролаза. Викао је им да зауставе али су прилазили његовој кући и на крају пробили капију камионетом. У том тренутку, Гери је испалио хитац упозорења у ваздух и камионет се удаљио. То је била та велика "заседа". Новине данас говоре не само о томе како је он напао агенте из заседе него је још и ранио тројицу. Он тада није ни знао да су они федерални агенти, што је срећна околност за њих, будући да је Гери одличан стрелац и да је хтео да их чека у заседи лако би убио сваког федералног агента у домету његовог оружја. Тек око осам сати увече он је схватио шта се дешава. У том тренутку, приближно 30 агената је дошло до његове куће. Гери и његов млади гост су изашли напоље да иl 549 9;питају ситуацију. Када су федералци повикали на Герија он се бацио на земљу и откотрљао до јарка поред владиних возила. Његов гост је отрчао назад у кућу. Након три сата FBI су искористили његову жену као таоца и живи штит и упали у ку 3ffa ћу - какви храбри људи! Звучи невероватно да је Гери лежао у јарку иза агената пет сати са оружјем упереним у њихова леђа. Да је желео да направи заседу, није имао лепшу прилику од ове. Уместо тога он је одлучио да им да времена, на чему ће после жалити. Коначно извукао се из јарка и отишао до оближње шуме. Неспособност ових бирократа са пушкама не престаје да ме чуди. Посебно после покушаја мог убиства у хотелу у Портланду. FBI није био ту да би ухапсио Герија него да би мени направили заседу. Нису ни знали да је он у соби. Пронашли су ме захваљујући "пријатељу" из собе 14, који је био издајник и потказивач. FBI има богату и савремену технику али је квалитет агената са сваким следећим регрутом све лошији. Када сам изашао из собе тог јутра, банда наоуружаних људи је потрчала према мени. Нико није носио униформу и све што су рекли је било "стани копиле једно!". После тога викнуо сам Герију који је био унутра, скочио са степеница и потрчао ка паркингу.Жена агент је пуцала у мене, промашила и погодила управника хотела. Зашао сам иза угла и спустио се са брда у градско подручје. Трчао сам два блока и одлучио да не будем ловина него да постанем ловац. Извукао сам оружје и чекао иза зида на агенте. Када сам уперио оружје на првог агента видео сам пријатно лице белог човека и онда нанишанио његово колено и стопало. Да нисам то урадио убио бих оба агента и даље користио своју шаку која је уништена максимално и можда је изгубим. Никада се више нећу сажалити. Што се тиче издајника, из собе 14, пронаћи ћемо га. И ако треба десет година и да идемо до краја света наћи ћемо га. Заклели смо се да ћемо му одсећи главу када га нађемо. Не оправдам се ни у Геријево ни у моје име. У ствари, поносан сам да имамо храбрости да устанемо и боримо за своју расу и наслеђе у овом времену када се такав чин назива злочином, а не чином храбрости. Пре око девет месеци FBI је био у мојој кући, док сам био одсутан, претећи мом двогодишњем сину. То је њихова велика грешка. После пуцњаве у Портланду отишли су у моју кућу и претили мојој шездесет и три године старој мајци - какви храбри људи. Нећу да се скривам, радије ћу притиснути FBI и дати им до знања како изгледа бити прогоњен. Радећи то, логично је претпоставити да се моји дани боравка на овој планети ближе крају. Било како било, не плашим се. Реалност мог живота је смрт, и најгоре што непријатељ може да учини је да скрати мој пут дужности на овом свету. Отићи ћу знајући да сам направио највећу жртву како би обезбедио будућност моје деце. Као и увек, за крв, за отаџбину, за част, за веру и расу РОБЕРТ ЏЕЈ МЕТЈУЗ preuzeto sa sajta Krv I Cast Srbije


text: 17. мај (17.5.) је 137. дан године по грегоријанском календару (138. у преступној години). До краја године има још 228 дана. Догађаји 1102 — Коломан, угарски краљ из династије Арпадовића је крунисан у Биограду за краља Хрватске и Далмације. 1395 — Влашки војвода Мирча I Старији је поразио османску војску у бици на Ровинама. 1814 — Норвешка прогласила независност од Шведске и усвојила нови устав. 1861 — Томас Кук организовао први туристички „пакет аранжман“ у свету, шестодневно путовање из Лондона у Париз. 1869 — Царска јапанска војска је поразила остатке шогуната Токогуава у бици код Хакодатеа, чиме је окончан Бошин рат. 1902 — Грчки археолог Валериос Стаис је пронашао механизам са Антикитере, антички механички аналогни рачунар. 1903 — У Шпанији национализована имовина цркве и укинуте су црквене школе. 1939 — Шведска, Норвешка и Финска одбиле су Хитлеров предлог да потпишу пакт о ненападању. Пакт су потписале Данска, Естонија и Литванија. 1940 — Трупе нацистичке Немачке у Другом светском рату ушле су у Брисел. 1943 — Бомбардери РАФ су бомбардовали бране на рекама Едер, Муне и Зорпе у Немачкој. 1946 — Премијер Румуније у време Другог светског рата Митри Антонеску осуђен на смрт и стрељан због сарадње с немачким нацистима. 1949 — Уједињено Краљевство признала независност Републике Ирске и потврдила припадност Северне Ирске Уједињеном Краљевству. 1954 — Врховни суд САД је оспорио пропис из 1896. да образовање треба да буде „одвојено, али једнако“, чиме је формално одбачена расна сегрегација у државном школском систему. 1965 — Први пут пренет ТВ програм у боји из Велике Британије у САД. То је био пренос емисије америчке ТВ мреже НБЦ „Нови поглед на стару Енглеску“ преко америчког комерцијалног телекомуникационог сателита „Ерли Бирд“. 1966 — Основана Математичка гимназија у Београду. 1967 — Египатски председник Гамал Абдел Насер је затражио повлачење мировне мисије Уједињених нација са Синајског полуострва. 1973 — Специјални комитет америчког Сената почео истрагу о афери Вотергејт у којој су присталице републиканске странке биле оптужене да су пред председничке изборе 1972. ради шпијунаже провалиле у седиште Демократске странке. Администрација тадашњег председника САД Ричарда Никсона оптужена је да омета истрагу, па је покренут поступак за опозив председника. Никсон је у августу 1974. дао оставку, а председнички положај преузео је дотадашњи потпредседник Џералд Форд. 1974 — У три експлозије аутомобила-бомби у центру Даблина 32 особе су погинуле, а више стотина је рањено. 1987 — Ирачки ратни авион F-I Мираж испалио је две егзосет ракете на амерички војни брод УСС Старк који је патролирао Персијским заливом, усмртивши 37 и ранивши 62 морнара. 1990 — Генерална скупштина Светске здравствене организације је уклонила хомосексуалност са списка психијатријских болести. 1992 — Спаљен Оријентални институт у Сарајеву. Након гранатирања запаљивом муницијом неповратно изгубљена рукописна збирка са 5263 кодекса и архив са преко 200.000 докумената. 1997 — Лоран Кабила је са својим трупама ушао у Киншасу, преузео власт у Заиру и променио назив државе у Демократска Република Конго. Кабила је убијен у покушају државног удара у јануару 2001, а власт је преузео његов син Жозеф. 1998 — Припадници сепаратистичког покрета „Тамилских тигрова“ убили су Сароџинија Јогесварана, градоначелника Џафне, града на северу Шри Ланке. 1999 — Изборе у Израелу добио вођа Лабуристичке партије Ехуд Барак, чиме је окончана трогодишња владавина премијера Бенјамина Нетанјахуа, лидера десничарског Ликуда. 2000 — Влада Србије преузела београдски радио и телевизију „Студио Б“ упадом полиције у редакције. Власти су у наредним месецима на различите начине онемогућавале рад независних електронских медија у Србији и истовремено отварале нове под државном контролом и контролом владајућих партија. У Индонезији одржано прво суђење за кршење људских права. У том процесу двадесетчетворо војника и цивила оптужено је за убиство десетина сељака у масакру у провинцији Асех 1999. 2001 — Свих 30 путника, укључујући и иранског министра саобраћаја Рахмана Дадмана и заменике министара из његове делегације погинуло је када се на северу Ирана срушио руски авион Јак-40. 2002 — У Нишу постигнут договор између Српске и Македонске православне цркве. 2003 — У највећој поплави у последњих 50 година, која је после великих киша задесила Шри Ланку, погинуло је око 250 људи, око 55.000 кућа је потпуно уништено, а нека села су збрисана са лица земље. Процењено је да је око 150.000 људи остало без крова над главом. 2008 — У 23 града у Србији одржана културна манифестација Ноћ музеја коју је посетило преко 450.000 посетилаца. Ово је пета година како се Србија укључила у "Европску Ноћ музеја". Рођења 1749 — Едвард Џенер, енглески лекар, проналазач вакцине против великих богиња. (прем. 1823) 1866 — Ерик Сати, француски композитор и пијаниста. (прем. 1925) 1881 — Патријарх српски Гаврило. (прем. 1950) 1889 — Дороти Гибсон, америчка глумица, певачица и модел. (прем. 1946) 1911 — Морин О’Саливан, ирско-америчка глумица. (прем. 1998) 1918 — Биргит Нилсон, шведска оперска певачица. (прем. 2005) 1926 — Дитмар Шенхер, аустријски глумац, редитељ и сценариста. (прем. 2014) 1929 — Бранко Зебец, југословенски и хрватски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 1988) 1934 — Дејан Мијач, српски редитељ. (прем. 2022) 1936 — Денис Хопер, амерички глумац, редитељ, сценариста, фотограф и уметник. (прем. 2010) 1945 — Тони Роуч, аустралијски тенисер. 1947 — Драги Јелић, српски музичар, најпознатији као суоснивач, певач и гитариста ЈУ групе. 1950 — Јанез Дрновшек, словеначки политичар. 1951 — Иван Каталинић, хрватски фудбалер и фудбалски тренер. 1955 — Бил Пакстон, амерички глумац и редитељ. (прем. 2017) 1958 — Пол Ди’Ано, енглески музичар, најпознатији као првобитни певач групе -{Iron Maiden}-. 1961 — Енја, ирска музичарка и музичка продуценткиња. 1964 — Стратос Апостолакис, грчки фудбалер и фудбалски тренер. 1970 — Небојша Дугалић, српски глумац, редитељ и професор глуме. 1973 — Саша Александер, америчко-српска глумица. 1974 — Андреа Кор, ирска музичарка и глумица, најпознатија као чланица групе -{The Corrs}-. 1975 — Реџи Фриман, амерички кошаркаш. 1977 — Пабло Прихиони, аргентински кошаркаш и кошаркашки тренер. 1980 — Стефан Робер, француски тенисер. 1981 — Владан Грујић, босанскохерцеговачки фудбалер. 1981 — Дру Николас, амерички кошаркаш. 1982 — Тони Паркер, француски кошаркаш. 1983 — Данко Лазовић, српски фудбалер. 1985 — Грег ван Авермат, белгијски бициклиста. 1986 — Дамјан Рудеж, хрватски кошаркаш. 1988 — Ники Рид, америчка глумица, сценаристкиња, музичарка и модел. 1990 — Рос Батлер, амерички глумац. 1990 — Вил Клајберн, амерички кошаркаш. 1991 — Јохана Конта, британска тенисерка. 1992 — Срећко Лисинац, српски одбојкаш. 1994 — Марко Живковић, српски фудбалер. 1996 — Вукашин Јовановић, српски фудбалер. Смрти 1395 — Краљевић Марко, најстарији син и наследник краља Вукашина. 1510 — Сандро Ботичели, италијански сликар. 1838 — Морис де Таљеран Перигор, француски свештеник и политичар. 1917 — Радомир Путник, српски војвода. (рођ. 1847). 1982 — Јован Мариновић, црногорски и југословенски револуционар. (рођ. 1908). 2002 — Ласло Кубала, мађарски-шпански фудбалски репрезентативац и тренер. (рођ. 1927) 2012 — Дона Самер, америчка певачица. 2017 — Крис Корнел, амерички рок музичар (рођ. 1964) Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан телекомуникација Српска православна црква слави: Свету мученицу Пелагију Тарсанку Свештеномученика Силуана - епископа гаског Преподобног Никифора


Quote: 1. Стручну литературу и практичне књиге типа Homebrewing for dumies. 2. Био је то неки приручник о преживљавању у прир 4000 оди. 3. Углавном о преживљавању у природи. 4. Почео сам је читати да бих сазнао неки користан савет. Не верујем да ћу било када доспети у такву ситуацију, Србија има такву густину насељености да није могуће да за минимум два дана хода не наиђеш на неки путни правац или насељено место. 5. Ова сто сам је читао ( преживљавање у природи за неупућене ) је релативно реалистична и корисна. 6. Углавном ови класици, Достојевски и томе слични. Можда и нису толико добри али бољи нема. 7. Ово је тешко рећи... Рецимо Балканско полуострво од Јована Цвијића. Такав опис историје и етнографије нашег и околних народа нисам још нигде пронашао. Све то уз неизбежан утицај средине и географских фактора на особине људи. Комплетно и капитално дело.


text: Ограничене цене основних животних намирница на ниво од 15. новембра | Srpska stvarnost Naslovna Naslovna Ограничене цене основних животних намирница на ниво од 15. новембра Влада Републике Србије донела је на данашњој седници одлуку да ограничи висину цена основних животних намирница: шећер кристал, брашно тип Т-400, јестиво сунцокретово уље, свињско месо – бут и УХТ млеко са 2,8 процената млечне масти, тако да oне не прелазе ниво цена на дан 15. новембар 2021. године. Ограничење цена утврђено је како би се отклониле штетне последице и спречили поремећаји на тржишту и неће се односити на снижене цене (распродаје, сезонска снижења или акцијске продаје) уколико су билe на снази 15. новембра 2021. године, већ на редовне, односно цене пре снижења. Одлуком, која ће бити примењивана у трајању од 60 дана, предвиђено је да произвођачи ове производе не смеју испоручивати у количинама мањим од просечних у последњих 12 месеци, а за кршење наведених одредаба предвиђене су и новчане казне у износу од 100.000 до 2.000.000 динара, као и забрана вршења делатности у трајању од шест месеци до једне године. Имајући у виду драстично поскупљење на берзама електричне енергије у последњих неколико месеци, Влада Србије донела је Закључак о цени електричне енергије за резервно снабдевање електричном енергијом крајњих купаца који немају право на гарантовано снабдевање након 1. децембра 2021. године. Овим актом утврђује се цена електричне енергије за предузећа која би закључила уговоре о резервном снабдевању, а која би омогућила њихово даље пословање и стварање климе за очување повољног привредног амбијента у Републици Србији. Утврђена цена електричне енергије биће примењивана до стабилизовања ситуације на референтној берзи. У циљу спречавања последица које би увећана цена електричне енергије имала на укупно тржиште у Републици Србији, Влада Србије донела је Закључак о регулисању међусобних права и обавеза између јавног предузећа "Електропривреда Србије" Београд и купаца електричне енергије на комерцијалном тржишту. Prethodni tekstПредседник Вучић обишао радове на метроу: Ово су наши резултати Sledeći tekstЗемље Квинте позивају Приштину да спроведе судске одлуке и упише земљиште манастира Дечани


Quote: Ово нема никакве везе са "мржњом"...зар су неки тек тако олако прихватили трминологију демо(но)крата? Да се разумемо ЈА не мрзим Шокце, али истина - далеко од тога да их волим. Осим тога ја волим Шокице. Шалу на страну... Ово што сам писао је Опстанак и Очување . Нема везе са мржњом или наивним надама у "промену" нових генерација Кроата? Зашто би се нови нараштаји Кроата мењали? Зашто би то урадили? Зато би се и Срби нешто драстично мењали? Оно што треба код нас да се промени је та урођена наивност и доброта - лепо рече Ниче: "Човек мора да постане много гори да би постао бољи". И опет: "ЈЕДИНА ПРАВА ПОЛИТИКА ЈЕ БИО-ПОЛИТИКА". ...Ето опет смо скренули са теме топика, зар не?


Египћани потврдили останак Сисија на власти до 2030. – На вези Египћани потврдили останак Сисија на власти до 2030. Изборна комисија Египта саопштила је да су бирачи на тродневном референдуму потврдили уставне амандмане који омогућавају садашњем председнику Абделу Фатаху ел-Сисију да остане на власти до 2030. године. Овај референдум је оцењен као даљи корак у повратку на ауторитарни режим, осам година после продемократских протеста против ауторитарне власти председника Хоснија Мубарака. Лашин Ибрахим, председник изборне комисије, рекао је данас да је за амадмане гласало 88,83 одсто бирача,преноси Бета. Опозиционе партије позивале су гласаче да одбаце референдум али имају мало утицаја у парламенту у коме су бројне присталице председника ел -Сисија. Сиси је изабран 2014, на мандат од четири године затим поново изабран 2018. такође на четворогодишњи мандат, преноси Бета. Уставним изменама се омогућава продужавање актуелног председничког мандата и право да се још једном кандидује за шестогодишњи мандат. Према садашњем Уставу, актуелни Сисијев мандат се завршава 2022. ← Милитантна група планирала убиство Обаме и Клинтонове? (ВИДЕО) Поринута руска подморница опремљена нуклеарним дроном који може изазвати застрашујући цунами(ВИДЕО) →


text: 24. новембар (24.11.) је 328. дан године по грегоријанском календару (329. у преступној години). До краја године има још 37 дана. Догађаји 1642 — Холандски морепловац Абел Јансон Тасман јужно од Аустралије открио острво и назвао га Ван Дименова Земља, касније њему у част названо Тасманија. 1859 — Објављена књига енглеског природњака Чарлса Дарвина „Порекло врста“. Његова револуционарна теорија еволуције изазвала велике контроверзе у научним круговима, а црквени се уплашили да ће књига подрити религијска веровања о постанку света. Тај дан се обележава и као Дан еволуције. 1896 — Основан Педагошки музеј (Београд) 1918 — Срем одлучио да се присаједини Србији. 1941 — Почела немачка офанзива на град Ужице, у Другом светском рату. Одступницу главног дела партизанских снага чинио Раднички батаљон. Немци заузели град крајем новембра, а током борби на Кадињачи, 14 километара западно од Ужица, погинуло 180 бранилаца града. 1963 — Два дана после атентата на председника САД Џона Кенедија у Даласу, Џек Руби у полицијској станици убио, из револвера, Лија Харвија Освалда, осумњиченог за атентат. 1971 — Након што је преузео откупнину од 200.000 америчких долара, отмичар знан као Ден Купер је искочио падобраном из степеништа на крају авиона који је отео изнад Пацифичког Северозапада и нестао. 1974 — Председник САД Џералд Форд и совјетски лидер Леонид Брежњев у Владивостоку постигли привремен споразум о ограничењу офанзивног стратешког нуклеарног оружја. 1976 — Земљотрес разорио град Мурадије и на стотине села на истоку Турске. Погинуло око 5.300 људи, а 50.000 остало без домова. 1989 — Под притиском масовних демонстрација у Прагу, комплетно руководство Комунистичке партије Чехословачке поднело оставке, укључујући генералног секретара Милоша Јакеша. На место генералног секретара партије дошао Карол Урбанек. 1991 — Проглашена трећа Дубровачка република као одговор на хрватски сепаратизам од Југославије. 1992 — На југу Кине срушио се путнички авион „боинг 737”. У најтежој несрећи у историји кинеског ваздухопловства живот изгубила 141 особа, сви путници и чланови посаде. 1995 — Ирци на референдуму тесном већином изгласали легализацију развода брака. 1998 — Председник Југославије Слободан Милошевић сменио начелника Генералштаба Војске Југославије, генерал-пуковника Момчила Перишића. Генерал Емил Лахуд, први председник Либана после окончања 15-годишњег грађанског рата у тој блискоисточној земљи, преузео дужност шефа државе. 2000 — Око 900.000 људи протестовало на улицама Барселоне због терористичких акција баскијске сепаратистичке организације ЕТА. На челу протестне колоне били премијер Шпаније Хосе Марија Аснар и други државни и политички званичници. Председник Југославије Војислав Коштуница допутовао у Загреб на Самит на врху држава Југоисточне Европе и Европске уније, у прву посету неког српског званичника Хрватској од распада СФРЈ. 2003 — Врховни суд у Глазгову, у Шкотској, на 27 година затвора осудио либијског обавештајца Абдела Басета Али ал Меграхија, 2001. проглашеног кривим за учешће у рушењу авиона Пан Ама на лету број 103 изнад језера Локерби у Шкотској, 1998. Рођења 1632 — Барух де Спиноза, холандски филозоф јеврејског порекла. (прем. 1677) 1729 — Александар Васиљевич Суворов, руски војсковођа. (прем. 1800) 1833 — Јован Јовановић Змај, српски писац, драматург и дечји песник. (прем. 1904) 1864 — Анри де Тулуз-Лотрек, француски сликар. (прем. 1901) 1923 — Златко Чајковски, хрватски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 1998) 1925 — Симон ван дер Мер, холандски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1984). (прем. 2013) 1926 — Цунг-Дао Ли, кинеско-амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (1957). 1938 — Оскар Робертсон, амерички кошаркаш. 1941 — Пит Бест, енглески музичар, најпознатији као првобитни бубњар групе -{The Beatles}-. 1950 — Злата Нуманагић, српска глумица. 1952 — Тјери Лермит, француски глумац, редитељ, сценариста и продуцент. 1954 — Емир Кустурица, српски редитељ, сценариста, глумац и музичар. 1957 — Дениз Крозби, америчка глумица. 1967 — Мирјана Јоковић, српска глумица. 1977 — Давор Бобић Москри, српски хип хоп музичар. (прем. 2005) 1978 — Кетрин Хајгл, америчка глумица и модел. 1979 — Ана Штајдохар, српска певачица. 1981 — Вуле Авдаловић, српски кошаркаш. 1990 — Том Одел, енглески музичар. 1991 — Албано Оливети, француски тенисер. Смрти 1572 — Џон Нокс, шкотски протестантски реформатор, следбеник Калвина. (рођ. отприлике 1514) 1848 — лорд Мелбурн, британски државник, премијер и повереник краљице Викторије. (рођ. 1779) 1916 — Хајрем Стивенс Максим, британски конструктор оружја америчког порекла, изумитељ митраљеза. (рођ. 1840) 1929 — Жорж Клемансо, француски државник. (рођ. 1841) 1957 — Дијего Ривера, мексички сликар и комунистички активиста. (рођ. 1841) 1991 — Фреди Меркјури, британски рок музичар, фронтмен и певач групе Квин. (рођ. 1946) 2012 — Сава Бабић, писац, песник, преводилац и професор. (рођ. 1934) 2014 — Виктор Тихонов, совјетски и руски хокејаш. (рођ. 1930) 2014 — Ненад Манојловић, био је југословенски и српски ватерполиста, селектор репрезентације Југославије и Србије и Црне Горе. (рођ. 1954) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Свети мученик Мина Мратиндан - Свети краљ Стефан Дечански Референце


source: fineweb

text: Смоница Смоница је тип земљишта и то је једно од најплоднијих земљишта. Захвата равне делове. У Србији је најраспрострањенија у Шумадији, Мачви, у долинама река Велике Мораве, Јужне Мораве, Западне Мораве. Погодна је за гајење воћа и ратарских култура. Смоница је црно, глиновито, сјајно и као смола лепљиво земљиште. Зато се и тако зове. Јавља се у равницама и на благо заталасаном рељефу, на месту исушених мочвара и језера. Покривено је травом или листопадном шумом. Смоница је плодно земљиште на коме добро успевају памук, сунцокрет, шећерна репа и друге индустријске културе. Веома је распрострањено у свету на свим континентима, а у Србији је највише има у Шумадији, Поморављу, источној Србији и Метохији.


27-06-2019 18:16 Свет Планета Видео Занимљивости Алжирац Феуз Забат прозван је херојем у Турској након што је ухватио двогодишњу девојчицу која је пала с прозора апартмана на другом спрату. Феуз Забат са девојчицом коју је спасао (Фото: Јутјуб) Забат, који има 17 година, спазио је малу Доху Мухамед како виси са прозора свог дома у истанбулском насељу Фатих. Забат, алжирски имигрант који ради у радионици за израду рамова преко пута Дохиног дома, пришао је испод прозора и успео да је у последњем тренутку ухвати. Доха је прошла без повреда. Локални медији преносе да се девојчица попела до отвореног прозора док је њена мајка кувала у кухињи. Породица мале Дохе, али и светски медији, прозвали су младог Алжирца херојем.


Бањалука, 12. мај – Слава Удружења Херцеговаца


Дерби сезоне Еуро мотус – Економац: Сви путеви воде на Бањицу! – Футсал Србија Дерби сезоне Еуро мотус – Економац: Сви путеви воде на Бањицу! 29. априла 2017. 24. јуна 2017. Футсал Србија Више нема погледа уназад. Све што је урађено до сада остаје управо тамо – у прошлости, а испред Еуро мотуса и Економца је тренутак истине, најважнија утакмица у сезони 2016/17. Сви путеви вечерас воде у дворану на Бањицу, где ће се одиграти сусрет вредан шампионске титуле јер је тешко очекивати да би иједан од ривала могао у последњем колу, следећег викенда, да прокоцка стечени капитал. Уосталом, да ће баш последњег викенда априла бити одлучен првак прогнозирало се још од јесенас, а две најбоље српске екипе су то потврдиле доминацијом и у пролећном делу сезоне – Крагујевчани су убедљиво најефикаснији са скоро седам голова у просеку по утакмици, док Београђани имају најчвршћу одбрану, пошто су примили просечно 1,3 гола по сусрету у шампионату Србије ове сезоне. Почетак претпоследње утакмице 21. кола Прве футсал лиге је заказан за 20.45 часова, улаз је бесплатан, а директан пренос можете да гледате на интернету и на телевизијској станици СОС канал. Домаћин ће бити Еуро мотус, најуспешнији београдски клуб у овом тренутку, који има већ један национални трофеј у својој витрини за две године постојања – Куп Србије из 2016. Такође, има и два Купа Београда и трофеј намењен најбољој екипи Друге футсал лиге – Београд из прошле сезоне, у којој су забележили све победе. У овој, такође, имају учинак за понос, пошто су први на табели са 18 победа и по једним ремијем и поразом у Првој футсал лиги. Такође, играли су и у Купу Србије, где су елиминисани у четвртфиналу. Детаљ са последњег међусобног дуела Еуро мотуса и Економца, у четвртфиналу Купа Србије, у дворани на Бањици (фото: П. Бајић) А, управо су оба пораза у историји доживели од вечерашњег ривала. Економац, који је у Смедереву прошле године изгубио од Еуро мотуса у финалу Купа Србије (0:3), ове сезоне је два пута био бољи. Прво је славио у борби за бодове, у Крагујевцу прошле јесени, резултатом 5:3 (3:0), а стрелци су били Матијевић у 8. и 34, Ваљенко у 11. и 23. и Рамић у 16. минуту за Крагујевчане, а Шошо у 26. и Рокнић у 30. и 37. минуту за Београђане. Такође, успешни су били и у четвртфиналу Купа Србије, пре нешто више од месец дана на Бањици – 3:1 (1:1). Голове су дали Копања у 14. минуту за Еуро мотус, а Иванковић у 6. и Пршић у 22. и 35. минуту за Економац. Пред најуспешнијим српским клубом свих времена, осмоструким прваком Србије и јединим у овој деценији, као и освајачем два национална купа, сада је једна од најважнијих утакмица у клупској историји дугој 17 година, током које су стигли и до статуса четврте екипе Европе на ранг-листи УЕФА. У актуелној сезони играчи овог клуба не знају за пораз на домаћој сцени, играће и у финалу Купа Србије (у Пожаревцу 9. маја од 18.30 часова са Новим Пазаром), али са три ремија из 20 кола имају бод мање од Еуро мотуса, па је јасно да само победом могу да сачувају трон. У последњем колу београдски клуб гостује екипи Коперникус САС у Зрењанину, док Економац дочекује ФОН. Пред дуел у дворани на Бањици, за „Футсал Србију“ говоре тренери два најбоља српска клуба у овом тренутку – Славиша Дамјановић и Предраг Рајић (фото: www.kmfeuromotus.com и www.ekonomac.com). 1. Које би могле да буду предности Еуро мотуса, а које Економца? Славиша Дамјановић: Наша екипа је компактна, атмосфера је веома добра и имамо непроцењиво искуство појединих играча када је реч о овако важним утакмицама. Ипак, не треба да се заборави да нам је ривал дугогодишњи шампион, који у својим редовима има велики број репрезентативаца, из више земаља, комплетне футсал играче. Имају огроман квалитет. Ситнице ће да одлуче. Предраг Рајић: Ово је једна утакмица, 40 одлучујућих минута и све је могуће. Доста је добрих индивидуалаца на обе стране. Може да се деси да неко од њих искочи и пресуди, мада не верујем. Предност ће бити на страни оне екипе која буде више желела победу, која буде имала веће срце и мирнију главу. 2. Колико ће ова утакмица да се разликује од претходних дуела са истим ривалом? Славиша Дамјановић: Разликоваће се много јер никада није био овакав улог, тензија је велика. Данима, недељама се прича о овом дуелу. И веома битно је за српски футсал што постоји оваква утакмица. Не верујем да било шта можемо да сакријемо једни од других, сувише се добро познајемо, а оно што ме посебно радује је чињеница да су сви спремни. Систем такмичења не дозвољава опуштање, важан је сваки бод, па је потребно много напора како би играчи испунили циљеве, а остали здрави и спремни за завршницу, када је најважније. Поносан сам на играче који су изнели веома тешку сезону и много бих волео, пре свега због њих самих, да победе вечерас и освоје титулу. Предраг Рајић: Разликоваће се по томе што је сада много већи улог неко што је био у Купу Србије и у претходном дуелу за бодове. Вероватно ће бити више нервозе. Ко то боље исконтролише, има веће шансе да победи. Тешко је очекивати да бисмо могли да изненадимо једни друге, сувише добро се познајемо. У нашем клубу смо срећни због тога што први пут после дужег времена можемо да рачунамо на све играче, без картона и повреда. Опоравио се и голман Антонић и у Зрењанину прошле среде је бранио на врхунском нивоу. 3. Коју поруку желите да пошаљете љубитељима футсала пред ову утакмицу? Славиша Дамјановић: Дођите у што већем броју, да што више љубитеља футсала буде на Бањици. Сигуран сам да ћете уживати у правом спортском спектаклу, какав дуго није виђен у нашем футсалу. Биће то дуел у којем ће бити свега – и тактичког и сваког другог надмудривања, пецкања, али све у домену спорта, у духу фер-плеја. Предраг Рајић: Ко год да дође на Бањицу, верујем да неће зажалити јер нас очекује празник футсала. Обећавамо фер и коректну борбу на терену јер ми не сматрамо Еуро мотус нашим противником већ изузетно пријатељским клубом. Наравно, ситуација је таква да само један може бити првак и у овој утакмици ћемо учинити све што је у нашој моћи да победимо и престигнемо ривала на табели. Досадашњи дуели Еуро мотуса и Економца у видео извештајима Куп Србије 2015/16 – финале у Смедереву: Еуро мотус – Економац 3:0 Прва футсал лига 2016/17, јесења полусезона – утакмица у Крагујевцу: Економац – Еуро мотус 5:3 Куп Србије 2016/17 – четвртфинале у Београду: Еуро мотус – Економац 1:3 ← Смедерево и Нова Пазова остају прволигаши, сјајна серија Новог Пазара! Дерби сезоне: Еуро мотус – Економац 2:3, Крагујевчани на корак од девете титуле! →


"Нијесам ја господини моји, четрдесет гради будала, већ сам ја вами зато чудноват што у мени има милијун срца и милијун језика, јер сам данас пред овим судом плак'о испред милијун душа, које су се од силног добра и милине умртвиле, па једва дишу." (Петар Кочић, "Јазавац пред судом") 1. Дан прије дана Д Будим се рано ујутро и укључујем ТВ. Вијести су препуне црних прогноза о ономе што ће се сутра десити. Окупационе трупе ("мировне снаге") на Космету најављују како више неће трпјети српске барикаде на сјеверу до Ибра, а унутар америчко прокламиране Републике Косово, те ако их сами Срби не одстране, онда ће то НАТО урадити. Србијанска влада у својој немоћи говори о мирољубивим рјешењима, а и како не мисле давати инструкције онима доле на барикадама. Руси шуте. Посебно сам сензибилан на оне које је читав свијет напустио. Половица моје породице, по мајчиној линији, настрадала је у Хитлеровим концентрационим логорима гдје су Јевреји били напуштени од читавог свијета. Када је, концем рата, била побуна у Варшавском гету, савезничке снаге, иако су могле интервенирати, пустиле су да Нијемци побију побуњене Јевреје. Одмах сам у себи повезао ствари: Варшавски гето – Косовска Митровица. То ме је подсјетило и на садашњи положај Хрвата у Федерацији који су такођер тамо етнички угрожени и за чија сам се права ин& 4000 #1090;ензивно борио током неколико задњих мјесеци. Сабравши све то, донио сам одлуку: одох у Косовску Митровицу, па што бог да. Дошао сам у Предсједништво и сазвао све с којима свакодневно радим. Објаснио им ситуацију: "Ја одох, а ви не морате, јер ће се доље можда пуцати". Они ме гледају и шуте. Напокон, један од заштитара проговори: "Не разумијемо што нам говорите, ми радимо наш посао, па куд Ви, ту и Ми". Тајник ме пита, када би се ишло. Велим ја, сутра, па би сада требало успоставити све потребне контакте са српским челницима на терену и међународном заједницом. Требало би набавити и панцир кошуље, злу не требало. Ја морам до Предсједника. Силазим кат ниже и питам да ли је Он ту. Неколико људи чека да буду примљени. Добивам потврдан одговор. Ненајављен упадам у његов кабинет. Сам је. Не просвједује. Навикао је на моје понашање. Након пар мојих критичких написа о њему и неколико вербалних дуела, помирио се с тим да ме мора трпјети. Зна да нисам злобан и да му желим добро. "Не могу сад с тобом причати. Одох код лијечника. Врати се за један сат". "Не треба ми толико. Само пар секунди. Прво, хтио сам Вас поздравити прије вашег одласка у САД. Друго, да ли имате што против тога да одем на Космет?" "Шта би имао против"? "Хвала и сретан пут". У кабинету су моји већ нешто урадили. Пријавили су надлежнима наш одлазак и успоставили контакт са челником српских заједница. Он им је рекао да смо добро дошли, али да с међународном заједницом неће ићи лако. Службене граничне постаје су војно блокиране, а дозволе за улазак, с обзиром на опсадно стање, неће се тако брзо добити. Али, предлаже нам да уђемо на Космет алтернативним путем којег је НАТО напустио. Успостављам с њим комуникацију инсистирајући на легалности мог преласка. Он ме пита што је легално у окупираној земљи и са прокламираном нелегалном Републиком Косовом. А кад будемо на лицу мјеста, успоставит ћемо међународне контакте. Уосталом, вели он, и ту ми је дао лекцију из права, Космет је дио Србије па што би ту онда могло бити илегално. На концу, много је званичника код нас тако дошло. Не знам што да радим. Његови су аргументи необориви, а сутра је дан Д. Ако будем тамо, можда ћу успјети спријечити крвопролиће. Умишљам себи да сам паметан и да ћу већ нешто смислити. Велим особи с друге стране жице да долазим и да ћемо бити у контакту гледе нашег дочека. Дан Д Креће се у три сата ујутро. У осам сати прелазимо границу БиХ. До административне границе с Косметом треба нам три сата. На алтернативном пријелазу, дочекује нас екипа момака у аутомобилу и предводи нас до Косовске Митровице. Заустављамо се пред једном од барикада. Ту је неколико стотина људи. Чули су да долазим. Излазим из кола. Људи пљешћу и окружују ме. Пружају ми руку. Видим да им није лако, али су успјели претворити бол у осмијех и наду. Након дуже 4000 ;г времена, неко од званичника у региону их је посјетио. Осјећам се истовремено сретним и ништавним. Знам да не могу много урадити да им помогнем, ако уопће ишта и могу. Грч ми је у души и сузе ми клизе низ образе. Ту су и новинари. Неколико десетака њих. Пробили су се кроз гомилу с камерама и диктафонима. Питања са свих страна. "Овдје сам да бих видио што се догађа. Космет је дио Србије који је насилно изузет из своје цјелине. С једне стране голоруки, мирољубиви људи, а с друге стране, непријатељи потпомогнути НАТО-ом у различитим формама: КФОР, ЕУЛЕКС, итд. Овај народ заслужује дивљење читавог свијета због свог гандијевског, херојског отпора. С друге стране, свијет треба да се стиди што дозвољава отворени геноцид над Србима у посљедњих петнаест година. Из Хрватске их је морало изићи тристо тисућа, двјесто тисућа из Федерације БиХ, двјесто тисућа са Космета. И сада НАТО хоће да протјера и ових задњих шездесетак тисућа сјеверно од Ибра. Поврх свега, након окупације Космета 1999. године, Албанци су, наочиглед НАТО, побили више тисућа Срба и спалили неколико стотина српских самостана. 'Хумани' Запад би требало да се стиди својих недјела". Коначно се ослобађам новинара и долазим у опћину. Сви челници српског народа су тамо. Тражим и добивам контакт телефоне окупационих НАТО снага. Зовем једног пуковника и представљам се. Пита ме на енглеском што радим ту и како сам уопће дошао до Митровице. "Дошао сам алтернативним путем, а овдје сам да бих, ако је то могуће, пронашао мирољубљиво рјешење за овај конфликт". Осјећам преко телефона његов кисео осмијех. "Не свиђа ми се што сте ту. Али дат ћу Вам број једног званичника из ОЕСЦ". Након пар сат успијевам добити извјесног Г. Ф. Талијан је и ја га поздрављам на том језику, али због недостатка праксе, мој талијански је лош па настављамо на енглеском. И он исто изражава незадовољство због уплитања, како он каже РС у косовско питање. Понављам како су моје намјере мирољубиве, а плус тога је нормално да се из Републике Српске званичници интересирају за једну српску покрајину. Некако успијевам да са пар талијанских реченица смирим тензију, па чак и да конверзација поприми пријатељски ток. На крају ми каже да ће обавијестити Брисел. Недуго након тога звони телефон. Брисел. Глас са друге стране жице је љутит. "Ви се немате право мијешати. Ви овдје, а Додик у Вашингтону. Што смјерате?" Покушавам да објасним, да не би било мудро да се барикаде данас нападну јер се сутра одржава сједница одборника сјеверног Космета, па ће се можда доћи до компромисног рјешења. Каже да ће се то размотрити и спушта слушалицу. Посјећујем још неколико барикада. Затим шећем градским улицама. Све изгледа нормално, али су пролазници ријетки као и саобраћај. Продаваонице су напола празне као и апотеке. Лијекови и основн 16f5 077; намирнице допремају се алтернативним путевима пошто су главне постаје блокиране НАТО трупама. Негдје око десет увечер одлазим у студентски дом на спавање. Дан након дана Д Ујутро одлазим у Зубин Поток гдје се одржава сједница четирију српских опћина сјеверног Космета. Дочекан сам аплаузом. Одборници за говорницом изузетно интелигентно наступају. Критизирају србијанске политичаре и показују одлучност да не попусте НАТО-у, па што било да било. И ја сам позван да говорим. Кажем оно што мислим да једино може помоћи: "Треба пробудити србијански народ с оне стране административне границе. Нека дође неколико тисућа, или неколико десетина тисућа, нека пређу административну границу и нека кажу НАТО-у да пуцају ако хоће јер су они своји на своме. Ако се србијански народ пробуди, онда ће 'међународна заједница' морати другачије да размишља и да тражи компромис." Само је један медиј пренио моју изјаву, а присутни одборници нису то ставили у своје закључке. Видио сам да у том 3ffa часу више немам ту што радити и вратио се у Бању Луку. Сутрадан је НАТО почео напад на барикаде.


5 Пројекти и студије 5442


У селу Хамил у општини Центар у Фиеру је отворена прва школа на српском језику. Око 100 српске дјеце ће сјести у клупе ове школе. На церемонији отварања школе присуствовао је и амбасадор Србије у Тирани, Мирољуб Зарић. "Треба цијенити отварање школе у селу Хамил. Школе не само да чувају и одржавају живим матерњи језик за саму српску заједницу на овом подручју, већ да је и прави смисао и вриједност у односима између два народа, како албанске тако и српске државе ", рекао је ам& 10cd #1073;асадор Зарић. Опширније: U Fieru otvorena prva ?kola na srpskom jeziku | Info KS


text: Миша Ђурковић: Има ли Србија спољну политику – Војвођанске новине Почетак » Вести » Србија » Миша Ђурковић: Има ли Србија спољну политику Дешавања у и око Црне Горе, настала након ноћног усвајања насилног закона, покренула су велики број важних питања, не само за православни и српски народ у Црној Гори већ и кад је у питању сама држава Србија, њена спољнополитичка оријентација и спољна политика уопште. На голо насиље (ухапшен цео посланички клуб!?), противуставно понашање власти Црне Горе, изразито дискриминаторско и антисрпско понашање црногорског режима, хапшење и застрашивање српских новинара итд., није реаговао нико од силних наших "западних пријатеља", а не камоли славних, демократији посвећених бриселских институција, или не дај Боже Савет Европе. Као и у свим претходним ситуацијама, највеће западне силе па и сама ЕУ ће на овим просторима подржавати све антисрпске програме, акције, пропагандна деловања итд. док год су у служби сузбијања Срба на границе преткумановске Србије. Од тога се драги пријатељи не одустаје шта год ми радили, за нас не важе ни копенхашки критеријуми, ни универзалне декларације о људским правима ни било какви нормативни критеријуми. Као директор државног института годинама покушавам да некако замолим господина министра да нас удостоји посете и да нпр. организујемо са њим као предавачем дебату о нашој спољној политици. И он као и рецимо министарка за европске интеграције игноришу све наше позиве и покушаје да ступимо контакт док ће наравно отрчати на позив било које прозападне невладине организације. Зашто је то тако лако ћете просудити сами. Но ако сами не поштујемо себе и своје институције, не можемо очекивати то ни од других. Нас се сете тек кад избију кризе и проблеми, и кад ови дојучерашњи пријатељи некако нестану или крену да им раде о глави... У међувремену, можемо лепо да певамо. Од "Осман аге" до "Каљинке".


text: Алија Изетбеговић „Гладни диктатор и исламиста“, полуписмени вођа, фрустриран затворима у комунистичкој Југославији, са гомилом исто тако гладних и јадних маргиналаца, необразованих и неинтелигентних ликова, у вјерском заносу, предао се Хомеинијевој држави, влади и вјерском учењу шиитског ислама. Са њим су одмах у Иран кренули његови пратиоци из околине Доњег и Горњег Вакуфа, Високог, Зенице и Завидовића. Контакти и сарадња између бошњачког политичког естаблишмента и иранског државног врха започели су 1979. године, побједом Хомеинија, затим настављени 1992. када су тадашњи предсједник Предсједништва БиХ Алија Изетбеговић и његов син Бакир постигли начелни споразум о војној, политичкој и привредној сурадњи. Већ 1993. године су у Иран отпутовали Изетбеговићеви најповјерљивији ратни сарадници Хасан Ченгић и Омер Бехмен. како би договорили механизме војне помоћи, која је уз пошиљке оружја и муниције за Армију БиХ, подразумијевала и долазак иранских војних инструктора (касније распоређених од Сарајева до Бихаћа), али и агената иранске тајне службе ВЕВАК. Службено је обавјештајна сурадња с Иранцима започела 1994. када из БиХ у Техеран одлазе Бакир Алиспахић, Ирфан Љеваковић и Неџад Угљен, а потом и прве групе „курсиста“, пажљиво селектираних, вјерски и идеолошки провјерених кадрова, који су у Ирану похађали специјалну обуку. Рачуна се да је ирански утјецај на војне и полицијске структуре био пресудан у процесу исламизације Армије БиХ, који се проводио под изравним надзором првог Изетбеговићевог војног обавјештајца Фикрета Муслимовића и Зијада ефендије Љеваковића. Подсјетимо да је Ирански културни центар у Сарајеву 1994. године отворио тадашњи ирански министар вањских послова Али Акбар Велајати. Од тада до данас у БиХ је под покровитељством велепосланства Исламске Републике Иран отворено двадесетак таквих институција, а најактивније су: БИРДС, „Обнова“, „Мост пријатељства“, Научноистраживачки институт „Ибн Сина“, Персијско-босански колеџ, Ирански културни центар, Фондација Мула Садра, Телевизије Сахар и Бехар, Ириб... Након што се под снажним притиском Американаца Алија Изетбеговић у прољеће 1996. (послије упада војника ИФОР-а у терористички камп на Погорелици) формално одрекао иранске војне и обавјештајне помоћи, активна улога иранских емисара у БиХ замаскирана је оснивањем бројних културних, научних и образовних организација, институција, удружења. Као посљедица откривања овог кампа, Бакир Алиспахић, шеф Изетбеговићеве полиције и тајне службе АИД је смијењен, Хасан Ченгић тадашњи министар одбране је поднијео оставку а данас, иако има забрану уласка у Сједињене Америчке Државе, ипак је изабран за предсједника Сабора Исламске заједнице. Из политике су касније потпуно удаљени: Хусејн Живаљ, Едхем Бичакчић, Омер Бехмен а Изетбеговићеви младо-муслимани, ратни профитери, припадници исламистичке естраде, браћа Џемалудин и Неџад Латић, открили су да постоји и Саудијска Арабија и сунитски ислам. Врло лако су заборавили како су током рата бјежали по Ријеци и Љубљани, глумећи „Алијине емисаре“ у Хрватској и Словенији, док се у БиХ гинуло, користећи иранске службе буквално зарадили једну комплетну телевизију („Алфа ТВ“ – која је већ десетак година у власништву Фахрудина Радончића) и шовинистички и вјерски магазин „Љиљан“, (који не постоји већ десет година). Због издаје, Алија Изетбеговић их је одбацио и данас они су безначајни и у систему власти Алијиног насљедника Бакира Изетбеговића. Чак и такви безначајни, они шире радикалну вјерску идологију (Џемалудин на Гази Хусрев-беговој медреси) а његов брат Неџад, путем једног минорног портала, иако ноторни алкохоличар брине се како сачувати и одбранити ислам и како вехабијску терористичку структуру промовисати као вјерску елиту и безопасну фолклорну заједницу. Та ситуација са њима двојицом подсјећа на један стари филм Станлиа и Олиа. У том филму Станлио и Олио, у јеку Другог свјетског рата, чуче у рову са митраљезима. У међувремену пада договор зараћених страна о примирју и у тој гужви око примирја, Станлио и Олио бивају заборављени. Видимо их послије двадесет година, како из тог рова пуцају на авионе цивилног ваздухопловства. Они знају да је наредба издата да то раде али не знају да се вријеме промијенило и да ни околности ни мета више нису исти, а они који су издали наредбу, су већ одавно мртви. Али, једном издата наредба се мора поштовати и баш тако се понашају браћа Латић: пут којим су ишли када им је Алија издао наредбу се промијенио, Алија више није жив а ни Босна и Херцеговина не личи на себе: али они из свог фундаменталистичког рова и даље пуцају радикалном исламистичком муницијом и као бијесни пси, лају па лају, на све што не личи на њих и наредбодавца Алију. Од 2010. године, ови политички пигмеји откривају да постоје Фетулах Гулен и Ердоган и да је Турска развила свој неоосмански и исламистички кишобран те да могу покушати са Турском реализовати свој фанатизам и задовољити своју глад, узимајући мрвице са те исламистичке трпезе. Међутим, Ердоган није дуго трпио ни Фетулаха Гулена, ни Абдулаха Гула, чак ни Ахмеда Давутоглуа а да трпи политичке пигмеје из Придворица код Вакуфа. Многи су Алијини саборци одбачени због двоструких игара око ове три исламске земље. Зато је задњих десетак година, с подршком САД, Турска главни фаворит исламистичких стремљења и највећи фактор деструкције у Босни и Херцеговини. Ову чињеницу није промијенио ни покушај уклањања Ердогана са власти и његове политичке и физичке ликвидације иза чега су стајали америчка обавјештајна заједница и Америчка влада. И даље је Ердоганова политика на Балкану изазивање нестабилности, подршка исламистичким групама и организацијама и подршка нереалним амбицијама Бошњака у Сарајеву Бакиру Изетбеговићу и његовој милитантној, екстремистичкој Странци демократске акције. Погрешно је увјерење како је Ердоган данас „могући партнер“ или „пас без зуба“. Он је опасан екстремиста који угрожава темеље опстанка и саме Турске али и Балкана у цјелини, због неоосманских амбиција и ауторитарне политике. Безбједносне агенције у БиХ, а посебно ОБА и СИПА, морају више радити на надзору над незаконитим дјеловањем турске обавјештајне службе, подузети мјере заштите уставног поретка у Босни и Херцеговини, те у сарадњи са западним обавјештајним службама онемогућити злоупотребу територије и институција БиХ у сврху евентуалног напада на мете у Европској унији, какав је био терористички напад у Паризу. Ово питање заслужује максималну озбиљност и опрез: Турска у Босни и Херцеговини има читав батаљон војника у склопу јединица „ЕУФОР-а“ и мировне операције „АЛТЕА“ која подразумијева изградњу капацитета Оружаних снага БиХ и имплементацију свих безбједносно-одбрамбених аспеката Дејтонског споразума. У посљедња три мјесеца, Турска војска је удвостручила снагу и број ангажованих војника у БиХ. Свакако да треба анализирати и улогу турских служби у терористичким нападима на припаднике оружаних снага у БиХ, нарочито у свјетлу избора Османа Мехмедагића Осмице на чело ОБА иако је прошао обавјештајни и безбједносни курс у Турској и готово три деценије је повезан са радикалним исламизмом и идејама Исламске државе. Тачно је да у свим, безбједносним изазовима ове врсте, Европска унија не може пуно помоћи: њемачка и француска политика су капитулирале пред Ердоганом а конзистентна безбједносна политика Уније уопште не постоји. Европљани покушавају „подмитити“ и наградити корумпираног фундаменталисту и диктатора Реџепа Тајипа Ердогана безвизним режимом, финансијски му помоћи да настави са политиком задржавања избјеглих из арапског свијета на турском тлу. Таква политика Европске уније је штетна, антицивилизацијска, неразумна и неморална. Европска унија, на самиту са Турском, изложила је основне обрисе те политике: понудила награду Ердогановом терористичком халифату, обећала отварање неколико поглавља, безвизни режим од јуна и преко шест милијарди еура за рјешавање избјегличке кризе. Њемачка и Француска су наградиле Ердогана што је, покрећући преко милион избјеглица са Блиског Истока и Сјевера Африке. бацио Европу на кољена, економски и финансијски угрозио Њемачку а безбједносно угрозио цјели континент. Зар би било могуће извршити такве сложене терористичке операције у којима су понижене Француска и Белгија, НАТО и Европска унија, брутално убијани грађани Париза и Брисела, без ове дестабилизације али и без активне подршке коју Турска даје Багдадијевој терористичкој „Исламској држави“? Русија је имала уговорене послове који превазилазе све оно чиме Европа мисли подмитити Ердогана и његов халифат али то Ердогана није спречило да учини акцију против Русије и да у њој пронађе довољно личних и државних интереса. Европа не схвата да је отварање границе према Турској чини још рањивијом и да је Ердоганова идеологија ирационална, фундаменталистичка и опасна и да га након неуспјелог државног удара, нико више не може контролисати. Западне службе, пратећи понашање и дјеловање Ердогана и турске владе, оружаних снага и безбједносних служби, непобитно су утврдили: Турска снабдева Исламску државу војном опремом и наоружањем, обезбјеђује превоз и логистичку помоћ борцима ИСИЛ и Нусра фронта, учествује у регрутацији џихадиста и обезбјеђује обуку за њих, турске специјалне јединице боре се заједно са борцима ИСИЛ-а (што је нарочито било видљиво у борби са Курдима за Кобане) Турска пружа медицинску помоћ и његу рањеним борцима, јер ИСИЛ, Ал Каида и Турска дјеле исти поглед на свијет и његово уређење.[1] Рационална безбједносна политика која жели добро Европи, њеним народима и грађанима смањила би дипломатске односе на најнижи ниво због реалне прјетње коју Ердоганова Турска представља данас и Турску би ставила у својеврсни карантин. Како се уопште може преговарати са најгорим балканским диктатором који влада дуже и бруталније од било ког политичара са Блиског истока? Европска лицемјерна политика прогања Башара Асада само зато што он није исламиста, што је његов режим секуларан и што га, у његовој земљи, подржавају и последњи хришћани на Блиском истоку. Порука је јасна: НАТО, САД и Европска Унија сарађују, у овом тренутку, само са радикалним исламистима попут Ердогана и попут емира и краљева на Блиском истоку, који не прихватају постојање других религија у својим земљама, не познају појам политичке опозиције, не одобравају и осуђују равноправност полова и владају брутално са позиција радикалног исламизма. Ово је вријеме када су прагматични интереси западних елита и интереси мултинационалних компанија надређени интересу европских народа и европског мира и када западне владе нису дорасле рјешавању озбиљних безбједносних изазова и проблема које, врло често, и сами производе. Аутор: ЏЕВАД ГАЛИЈАШЕВИЋ – Члан експертског тима Југоисточне Европе за борбу против тероризма, организованог криминала и корупције [1] Истраживање њујоршког Колумбија универзитета. слика http://bportal.ba/intervjubakir-izetbegovic-o-radnim-mjestima-turskoj-lagumdziji-suljagicu-radoncicu/


Хаџић никада није заборавио дане проведене на школовању, службовању и борбама у Русији. Његова захвалност и љубав према овом народу нарочито је дошла до изражаја након избијања Октобарске револуције и грађанског рата, што је довело до великог прилива руских избеглица у Краљевину СХС. У границама својих могућности, трудио се да им помогне, а у знак захвалности био је изабран за почасног члана Друштва руских генералштабних официра, Друштва каваљера ордена Светог Ђорђа и Георгијевског оружја и Сарајевске колоније.


Мармараи Пројецт | RayHaber | Раилваи | Аутопут | жичара ПочетнаМармараи Пројецт Карта Мармараи 31 / 08 / 2019. Левент Озен 2 Мапа Мармараиа: Пројект Мармараи, који је један од најзначајнијих свјетских пројеката, има висок капацитет да одржи здрав живот града Истанбула на здрав начин, да понуди модерни урбани живот и могућности градског превоза грађанима и заштити природне историјске карактеристике града. [Више ...] КСНУМКС Миллион Еуро Флип он Раил на Мармараиу 06 / 06 / 2019. Левент Елмастас 1 Влакови који су вредни милионе евра за Мармараи су одведени у складиште јер нису имали потребну дужину шина-шкаре. Министар за транспорт и инфраструктуру Турхан, бакıм чишћење и одржавање дı је тврдио да јавна штета није представљала. Од Републике до вести о Мустафи Чакиру [Више ...] Мармараи Представљен са Сиеменс Мобилити Тецхнологи Пројекат КСНУМКС км Мармараи, који представља покушај повезивања азијско-европског коридора, покренут је од јуче. Државне Железнице Републике Турске, Азије и Европе, иницијативе за повезивање коридор је почела да делује прихода за главне фазе пројекта Мармараи. [Више ...] У ТУВАСАС-у се прате различите производне стратегије за возила метроа, трамваја, лаких жељезница, приградских и других жељезничких сустава. Ови пројекти се одвијају у оквиру заједничке производње са међународним компанијама. У овом контексту, заједно са СИЕМЕНС АГ у КСНУМКС [Више ...] Зашто је Мармараи Аирıлıк Фонтана Станица била затворена Станица за одвајање фонтане КСНУМКС је затворена од јануара због интеграције, сигнализације и тестирања у Мармараиу. Очекује се да ће се КСНУМКС интеграција КСНУМКС км завршити у КСНУМКС-у у децембру. Међутим, несрећа у возу у Анкари одложила је Мармараи. Само зато [Више ...] У Флории, Трејсови судар? Прошле недеље у Истанбулу Сиркеци-Halkalı Током пробне вожње у приградској линији, два шинска возила су била суочена са фронталним сударима. Посланик ЦХП-а у Истанбулу Али Секер рекао је за [Више ...] КСНУМКС КСНУМКС Хиљаду тона терета се преселило са железницом Баку-Тбилиси-Карс 31 / 10 / 2018. Левент Елмастас 0 У КСНУМКС-у, са жељезничким пројектом Баку - Тбилиси - Карс, који је отворио предсједник Рецеп Таииип Ердоган, само је КСНУМКС превезао тисућу тона терета у години. Баку - Тбилиси - Карс Железничка линија са [Више ...] Незавршени пројекат века: еси Мармараи Ас Центури Пројецт Мармараи је наишао на проблеме због неисправног и непотпуног планирања. Сада се исти проблем наставља иу изградњи градских приградских линија. Технички проблеми и даље остају на линијама које су најављене крајем ове године, а изградња је почела у КСНУМКС-у.Halkalı екстензије [Више ...] Еиупсултан Јумпс ин Аге 30 / 08 / 2018. Левент Озен 0 Еиупсултан; Истанбул је центар атракција са својом духовном атмосфером, историјском и географском лепотом. Након освајања Истанбула, то је први центар насеља изван града. Еиупсултан у области транспорта [Више ...] Сиркеци-Казлıцесме Комерцијална линија поништена 21 / 08 / 2018. Левент Озен 0 ТЦДД је отказао тендер за обнову старе пруге на релацији између Сиркеција и Казлıцесме-а. У отказивању тендера није било довољно конкуренције на тендеру. КСНУМКС-КСНУМКС година у Истанбулу, КСНУМКС година важна [Више ...] Датум из трагова у Кадикои-у Градоначелник Кадıкои Аикурт Нухоглу посјетио је археолошко налазиште откривено током рестаураторских радова око стајалишта Хаидарпаса. Три различите тачке, укључујући и платформе на станици Хаидарпаса, ископане су око КСНУМКС месеци. Арцхаеологицал Мусеум [Више ...] Окосница турских жељезница повезаних с два континента Поморски транспорт и комуникације послова Ахмет Лав, исток-запад железнички, главни ослонац железничког коридора и Азије Турске да повеже и Европа Карс-Игдıр-децембар Дилуцу пруге на студије пројектни рад, завршни или КСНУМКС почетком године [Више ...] Један пројекат Топбаса је Рафа Пројекат некадашњег градоначелника истанбулског метрополита Кадира Топбаса, који је поднио оставку на своју позицију, био је полаган. ТЦДД обнавља стару линију приградских линија када пројекат који претвара жељезничку линију између Сиркеци-Казлıцесме, која је неактивна због пројекта Мармараи, у трамвај [Више ...] КСНУМКС Ревизија Сиркеци-Казлıцесме Олд Цоммутер Лине ТЦДД ће обновити стару приградску линију између Сиркеци-Казлıцесме и КСНУМКС километра који су остали празни због пројекта Мармараи. ТЦДД ће одржати тендер за ову линију у јуну. Према тендерском досијеу, неке станице се крећу. За болнице Саматиа и Церрахпаса [Више ...]


Да ли су федерални порези изузети из социјалних давања? - 2019 | Инвестирање Главни /Инвестирање /Да ли су федерални порези изузети из социјалних давања? Дугујете ли порез? Можете дуговати порез на до 85% од ваших социјалних давања. Колико дугујете зависи од статуса ваше пореске пријаве и других извора прихода. Управа за социјално осигурање не одузима аутоматски порез од ваших давања, али можете изабрати да се порез задржи како би се избјегло дуговање велике суме на крају године. Задржавање пореза смањује износ мјесечне уплате коју примате. Порез задржан од ваше исплате социјалног осигурања је добровољан. Служба за интерне приходе сматра да је укупан износ Вашег прилагођеног бруто дохотка, неопорезивих камата које сте зарадили током године плус једну половину вашег прихода од социјалног осигурања из године, као ваш "комбиновани приход". Ако ваш комбиновани приход премашује границе које је одредила пореска служба, дугујете порез на до 85% ваших социјалних давања. У тренутку објављивања, ако поднесете порез као појединац и имате комбиновани приход од 25.000 до 34.000 долара, дугујете порез на до 50 процената ваших социјалних давања. Ако је ваш комбиновани приход већи од 34,000 $, морате платити порез на 85% од износа који добијете од социјалног осигурања. За брачни пар који подноси заједнички повратак, дужни сте да плаћате порез на 50 процената ваших бенефиција социјалног осигурања ако је ваш комбиновани доходак између 32.000 и 44.000 долара и пореза на 85 процената ваших накнада ако је ваш комбиновани приход преко 44.000 долара. Ако мислите да ћете дуговати порез на ваш приход из социјалног осигурања, можете одлучити да квартално процјењујете пореске уплате током цијеле године. Користите ИРС процењени порезни радни лист да бисте израчунали износ који треба да платите сваки квартал. Или можете затражити да Управа за социјално осигурање сваки мјесец задржи порез од ваше уплате. Попуните Образац В-4В да бисте направили овај захтев. Морате да изаберете проценат који желите задржати сваког месеца - или 7, 10, 15 или 25 процената. У јануару сваке године, добићете Образац ССА-1099, који показује износ накнада које сте примили током претходне године и укупан износ свих пореза који сте одбили од ових накнада. Известите укупан износ ваших бенефиција на линији 20 обрасца 1040. Ако је ваш једини приход из ваше социјалне помоћи, не можете дуговати никакве порезе. Можете користити радни лист социјалне сигурности који се налази у упутству за Образац 1040 да бисте утврдили да ли је било која од ваших погодности опорезива. Ако сте у браку, али подносите посебан повратак, ограничења за брачне парове се не односе на вас и вероватно ћете дуговати порезе на ваше бенефиције. Ако изаберете да се од ваших социјалних давања плати порез, можете у било ком тренутку да промените задржани износ подношењем новог Обрасца В-4В. Ако желите да престанете задржавати, попуните Образац В-4В и назначите да желите да задржите нулти порез. none: генерал, порези, социјалних, давања, ваших, порез, инвестирање | Када власник некретнине умре са једноставном вољом или без плана некретнина, имовина мора проћи кроз процес пробате. Ово осигурава корисницима, вјеровницима и свима осталима.