Србски радници и национална револуција Наша идеја о синтези борбе за национални препород и социјалну правду није никакво механичко спајање «десне» и 11f7 «леве» идеологије, већ просто уважавање чињенице да је национализам без своје социјалне садржине, обична празна љуштура. Та симбиоза јесте исконска тежња србског бића, а последњих векова нит те национално-социјалне тенденције обичног србског човека протеже се све до устанка Вождa Карађорђа. То прегнуће наших предака представљало је борбу за национално ослобођење али и устанак против турског феудализма. У двадесетом веку, србски радник и сељак херојском борбом извојевали су спољашњу слободу своје земље. Ипак, ни у тим периодима нису били лишени унутрашње експлоатације, од стране паразита свих врста. Ту мислимо и на капиталистички поредак злокобне Краљевине Југославије, као и на Брозов комунистички терор и свенародну пљачку. Данашње време, носи плодове про 3ffa шлости. Радници у Србији углавном су духовно сломљени, лишени сваког идеализма, без довољно воље за борбу за своју нацију и своја радничка права... Од долазећих нараштаја, њиховог погледа на свет и односа према социјалном питању, много тога зависи. Зависи, да ли ће ствари бити препуштене случају (читај механизму Система) или ће пак национално свесна омладина, која стасава и запошљава се, узети ствари у своје руке и социјалне механизме искористити за спровођење националне револуције. Социјални немири и могућност националног синдикализма у сутрашњој Србији И данас, организационо оруђе радника у борби за своја права јесте институција синдиката. Међутим, постојећи синдикати део су Система. Они служе за каналисање, контролисање и перфидно ублажавање радничког незадовољства. Стога, нужно је радничко синдикално организовање које ће бити потпуно независно од паразитских властодржаца, и које ће паралелно са политичком националистичком акцијом ударати на Систем. Такво организовање дужност је нових генерација србских националиста. Али, успешна организација таквог оруђа национално-социјалног препорода има два битна предуслова. Први је пробуђивање свести код младих националиста о нужности борбе на социјалном плану, која уистину и јесте неодвојиви део доследног националног активизма. А други услов јесте индивидуална борба сваког младог националног активисте за свој струковни идентитет, као и за углед у својој радној средини. Следећи корак је агитација међу радницима са циљем национал-синдикалног организовање србског радништва. Под «србским радницима» подразумевамо раднике србске народности као и остале раднике у Србији који су њени лојални држављани. У таквој борби и организовању кључну улогу (везивног ткива) морају играти политички активни националисти, јер само координирано деловање на националном и социјалном плану, може донети резултат. Злодела демократских режима, који привредно упропашћавају земљу, шиканирају раднике као носиоце стваралачке снаге нације и продају предузећа осведоченим непријатељима србског народа као и криминалцима, само на поменути начин могу бити осујећена. Лажни борци за социјалну правду као изданак Система Такође, ваља разобличити лажно социјално деловање, које има амбицију да раднике у Србији поново окупи под «левичарски» барјак. Такозвано левичарско синдикалистичко и социјално деловање (анархистичко, марксистичко...) предсатавља обичну карикатуру борбе за социјалну правду. Главни домет тих лажних социјалних бораца јесте организовање «антифашистичких» скупова, уз подршку или заједно са владајућим капиталистичким партијама. Поставља се питање, какви су то борци за социјалну правду који шетају раме уз раме са члановима ЛДП-а, С 4000 55;С-а, ЛСВ-а, ДС-а и осталих капиталистичких партија које предводе челници владајуће класе? Или, како назвати оне који се попут глобалних лихвара и њихових слугу декларишу против хришћанске вере, родољубља, идеала здраве породице и моралног друштва? Циљ глобализације јесте разбијање свих здравих заједница којима човек припада а које му чине природну и органску заштиту од спољних тежњи. Стога је потребно потпуно уништити патриотизам и национализам као темеље одбране државе и нације и сломити остатке хришћанског морала, не би ли савремени човек сасвим постао обезличени грађанин и потрошач испраног мозга који ће бити подложан свакој врсти експлоатације. Циљ је да се «стабла» националних идентитета државотворних народа сасвим одвоје од својих матичних корена, не би ли тако сасечена била «гурнута у ватру». Јер када је човек отуђен од хришћанске етике, неминовно постаје роб својих необузадних нагона а преко њих робује и бездушној рекламаторској капиталистичкој култури. Стога се да закључити да екстремно-левичарске групице, којима сметају исте оне вредности које сметају и ционистичким лихварима, имају улогу корисних идиота у експлоататорским тежњама савремених капиталистичких центара моћи. Уопште, лажни борци за социјалну правду су и сви они који не признају народну заједницу за један од фактора производње. Фактори производње нису само рад и капитал, како тврде левичарски идеолози, нити само рад, капитал и предузимач, како тврде либерал-капиталистички идеолози. Чиниоци производње свакако јесу и рад и капитал и предузимач али уз њих неизоставно и народна заједница, која на одређеном ступњу свога развитка ствара државу као свој правно-политички израз. Национална држава са својим поретком обезбеђује стабилност, ред и остале услове за нормално и успешно функционисање производње. Сходно томе, сваки прави борац за социјалну правду врло добро зна да су национална и социјална компонента нераздвојиве. Извор: srb-akcija.org


Он је подсетио да су он и његова супруга Драгица на челу две значајне институције у северној Косовској Митровици , Основног суда и Здравственог центра и да не знају да ли то можда није разлог за напад. „Немамо несугласице ни са ким, не бавимо се приватним бизнисом, не дугујемо новац нити нама ко дугује и не знам шта је разлог, рекао је Јаковљевић и додао да је у разговору са пријатељима дошао до закључка да је циљ напада вероватно укидање српских институција насеверу КиМ. „Највећи отпор од 1999. године укидању институција представља Здравствени центар, рекао је Јаковљевић и нагласио да „ако неко слонми ову устаову, као штаб отпора посао са другим институцијама биће лакши“. „Ово није напад на мене и моји породицу већ је то напад на ову институцију. Ја нисам нападнут као Милан Јаковљевић већ као директор Здравственог центра, рекао је он и додао да је у току преподнева у свом дворишту нападнут и претучен и син угледног Косовскомитровачког хирурга др.Радимира Јанковића”. ( ТВ Мост.)


Slavko Jovičić | Поглед из мог "многоугла" ... Цртица из свакодневице ... С љубављу и све за љубав - Љета господњег - дан након Велике Госпојине « САВА ШУМАНОВИЋ - Да се не заборави! Госпојинске свечаности и прослава Дана и крсне славе Општине Пале » Поглед из мог "многоугла" ... Цртица из свакодневице ... С љубављу и све за љубав - Љета господњег - дан након Велике Госпојине Autor sjovicicslavuj | 29 Avgust, 2017 | read_nums (149) Зато, живимо за љубав и са љубављу према ближњем свом, али и према другим људима, јер сваки егоизам није ништа друго већ потпуна искључивост и деградација смисла људског постојања. This entry was posted on 29 Avgust, 2017 11:40 and file under GENERALNA . You can follow any responses to this entry through the RSS2.0 feed. You can leave a Response, or Trekbekovi from your own site. СРБИ - знамо ли ми ко смо и коме припадамо или су нам важније свакодневне глупости и разна сплеткарења и оговарања! (29) ДРАГАН ЖИВКОВИЋ ТОЗОВАЦ - Стрћан рођендан! (27) САВА ШУМАНОВИЋ - Да се не заборави! (12) ВОЈИСЛАВ ИЛИЋ - Да се не заборави! (36) ЖИВОЈИН МИШИЋ - Да се не заборави! (51) GENERALNA [3567] (rss) Januar 2020 [53]


Општи метри грејања за профит или губитак? - Котлови May Предности и мане електричног грејања у стану Метри за грејање генератора У стамбеним зградама је немогуће учинити без употребе посебних мерних уређаја који омогућавају мерење за израчунавање АРФ-а, односно потреба општих кућа, који су, како је већ израчунат, разматран у другим члановима на овој страници, према примљеним вриједностима ЦППУ-а. 2016, 2017, као и 2018, 2019 и наредних година, такви уређаји су обавезни за инсталацију, јер без њих се користе виши коефицијенти који утичу на систем наплате, у којем ће бити издати велики износ рачунара за комуналне услуге, укључујући ОДН за грејање. Стандард за грејање уколико нема опћег кућног метра биће већи него ако је доступан. Генерални бројачи за грејање Основни подаци о овом питању дати су у Федералном закону бр. 261. Такође указује на обавезну уградњу таквих уређаја у све вишеспратне зграде. Општи кућни шалтери за загревање за и против Имају и предности и недостатке. Сам уређај је потребан да би се утврдила вредност топлоте коју је потрошила цела кућа. Предност је у томе што постоје стварне уштеде у новцу, пошто не морате пуно платити. Инсталирање општег мерача грејања за грејање, ко треба да плати? У овом случају, трошак, односно стварна цена, биће подељен власницима станова. Будући да ће таква имовина бити обелодањена, сваки од станара је заинтересован да функционише исправно и неће намерно покварити, јер то није у његовом интересу. Вриједно је напоменути да уопће се у већини случајева назначава цијена гријача за инсталацију за грејање, тако да неће бити проблема избора. Постоје недостаци. Ово укључује високу цену. Колико кошта метар за грејање у стамбеној згради? Цена почиње од 600.000 рубаља и може да достигне до 1.000.000 рубаља. Подијељен је на број апартмана у стамбеној згради. Ако неко не плаћа куповину и инсталацију ЦППД-а, онда други требају додатно платити, јер нема начина да подржи подршку у овој куповини. Такође морате разумети да је легалност пуњења за грејање ОНЕ већ дуго доказана. Да ли ће ОДЕ бити отказан за грејање 2016, 2017, 2018 или било коју другу годину има и одговор и ово порицање, јер је немогуће отказати ове накнаде. У ствари, увек је плаћено, непосредно пре тога, нико није носио ове износе у засебне колоне пријемнице, а данас је то учињено ради транспарентнијег рада стамбених и јавних предузећа у Русији. Општи кућни метри за гријање у стамбеној згради Монтажа бројача на стамбеним зградама разликује се у функционалној сврху и дизајнерским карактеристикама, али како плаћати за грејање, ако постоји кућни број, то је питање које увек има исти тип одговора, јер постоје формуле за обрачун прописане законом. Такође је важно напоменути да сами становници не бирају тип мерача који је потребан за инсталацију на цијелој кући, а не би то требали учинити, јер је ово рад релевантних државних служби. Ако узмемо у обзир често коришћене бројило за стамбене зграде у сектору становања и комуналија, вреди истакнути вортекс, електромагнетне и тахометријске моделе, као и ултразвучне. Општи метри грејања који треба да се инсталирају и на чији трошак Ко инсталира и ко плаћа за такве шалтере актуелна питања која стручњаци за стамбена питања и стручњаке објашњавају. Плаћање се врши становницима куће, који су власници станова, а инсталацију обављају стручњаци који су ангажовани од стране друштва за управљање, ако их има у кући. Општи кућни шалтери за инсталацију грејања и време инсталације Инсталација обухвата добијање дозволе, припрему главног инсталационог пројекта, након чега се координација спроводи у надлежним органима и самој инсталацији. Када се све уради, потребно је ставити шалтере на комерцијално рачуноводство у складу са захтевима које је утврдила држава. Детаљи о поступку пружају представници предузећа за одржавање станова. Општи метри грејања за профит или не Као што показује пракса, користи од њихове употребе, јер без њих сваки станар станова плаћа ЈЕДНУ за грејање по надувавањем. Могу ли одбити да платим ОНЕ и како да то урадим? Судска пракса показује да нема начина одбијања плаћања, али можете уштедјети новац ако инсталирате ОДПУ. Системи соларног грејања: избор и инсталација Прави прорачун грејног система грејања преко простора собе Грејање воде код куће: радна технологија Поправка гасног вентила Зхуковски АОГВ Економ. Пуна преграда. Домиотопление> Грејање приватне куће> Грејна шема двоспратне куће са присилном циркулацијомКарактеристике грејне шеме двоспратне куће са присилном циркулацијомШема грејања двоспратне куће с присилном циркулацијом широко се користи за снабдевање двоспратне приватне куће топлотом.


{{Interwiki/Players}} Тим је виртуелни фудбалски клуб којим менаџери управљају у Хетрику.Састоји се од групу виртуелни [[players]], најчешће између 20 и 30 (највише 50). Менаџер бира [[formation]] са 11 играча (10 играча и једног голмана) за сваки меч,плус 5 замене (голмана,одбрабеног,плеја,крило и нападача) [[Hattrick Football Association]] објавила је дана 26.11.2008. да је максималан дозвољени број играча у тиму педесет.Раније је било могуће имати преко 50 играча,али је то лоше утицало по тим. Сваки играч има посебно име,ИД,године и одређене [[skills]], [[personality]], [[form]], [[experience]] и [[specialties]]. Такође има и идеалну [[:Category:Player_positions|position]], али мора да утврдите на којој позицији даје најбољи рејтинг. ==Године== Један од атрибута [[player]] су његове године. Почетком 33. сезоне (крајем јула 2007) играчев рођендан је индивидуалан,једна његова година траје 112 дана. Пре тога,играчима су се године ажурирале почетком сезоне,у понедељак,непосредно препочетка првог кола купа.Дакле,тада сваки играч у [[Hattrick]] је славио на исти дан свој рођендан.Погледајте и [[Training#Effect_of_player_age|ефекат на играчеве године]], и артикал о [[old players]]. ==Форма== [[Form]] је једна од најважнијих карактеристика за једног играча,која одрежује колико је спреман да користи своје [[skills]]. Приметиће те да ће добар играч са лошом формом одиграти слабије,а исти играч са добром формом пружиће сав свој потенцијал на мечу. ==Искуство== Неки млади играчи не могу да играју подједнако добро као што могу старији.Дакле,старији,а самим тим и искуснији играчи играју много боље од младих и неискусних. За више детаља кликните [[Experience|овде]]. ==Играчеве специјалности== '''Неки''' играчи у Хетрику имају [[specialties]] које их разликују од осталих играча. Играч може да има само једну специјалност,не више.. Vremenski uslovi mogu uticati na igrača koji ima određenu specijalnost,na primer,igrač koji je brz,moze da odigra slabo ako je vreme kišovito,ili pak sunčano.Takođe,igrač koji ima specijalnost igra glavom,imaće veće šanse da postigne pogodak glavom. ==Личност== Коначно,играч има четири [[personality]] карактеристике:вођство,темпеерамент,личност и поштење. ==Повреда и суспензија== Све ово је лепо и добро,али играч понекад није у стању да игра... За више информација,погледај [[Injury]]. ==Жути и црвени картони== Играч може добити жути или црвени картон током меча. Ако играч добије два жута картона на мешу,аутоматски ће напустити меч. Играч који добије црвени картон,пропустиче следећи лигачки,пријатељски или куп меч.Црвени и жути картони биће приказани на страници играча. На крају сезоне сви [[cards]] се бришу. Whilst a player can receive cards during friendly matches, they have no other effects than those seen during the game. Highly aggressive players will tend to be booked more often than other players. Especially if they're also dishonest or lacking in experience. Players who are sent off still receive credit for appearing in the match for training purposes; if a player is sent off in a league match, it is not necessary to also play him in the midweek match. == Retirement == Players do not voluntarily retire from Hattrick. They always assume that they can continue to play and be useful to the club! When a player's skills have declined so much so that he is of no further use to the club and he is of no value as a transfer (or when a player suffers a career-ending injury), he may be fired or retired to the club's [[Hall of Fame (club)|Hall of Fame]]. A fired player is not remembered by name — if you attempt to visit his page, you will find only an impersonal note about where the player was last seen. Occasionally, a fired player will be recycled as an externally-recruited coach. == See Also == * [[Funny names]] * [[:Category:Famous Players|Famous players]] * [[Celebrity players]] * [[Player statement]] * [[Skills#Contribution|Skills]] * [[All Time Top Scorers]] [[Category: Match concepts]]


source: CulturaX

text: Пеугеот 208 - Прегледи најбољих аутомобила 28-07-2018 Аутомобили Пеугеот 208 преглед | Да ли је овај старац довољно вредан готовине? Пеугеот 208 је компактни аутомобил са погоном на предње точкове који је заменио модел 207 у сегменту "Б". Серијска верзија је први пут представљена на сајму аутомобила у Женеви у марту 2012. године. Модел се нуди у две верзије каросерије: са три и пет врата. Овај хечбек има мало везе са својим претходником, а не само спољашњим, већ и конструктивним. Аутомобил је уграђен на ПСА ПФ1 платформу. Краји је од Пеугеот 207 са 60 мм испред и 10 мм у задњем делу, а ширина је смањена за 10 мм, али унутар аутомобила је још већи него претходник. Захваљујући успешном унутрашњем изгледу, произвођач је повећао површину кабине за 50 мм у подручју задњег седишта, а такође је додао око 15 литара у пртљажник (285 л). Маса аутомобила такође је смањена у поређењу са својим претходником за 110-173 килограма, у зависности од конфигурације. Пеугеот 208 има високе аеродинамичке перформансе (Цк - од 0,29, СЦк - од 0,61). Изглед аутомобила, без обзира да ли се ради о верзији са три или пет врата, савршено се уклапа у архитектуру главног града. Према идеји француских дизајнера, Пеугеот 208 треба нагласити младе и индивидуалност. Најзамењенији елементи дизајна били су фарови из врло оригиналног облика, широка маска, елегантно израђена капуљача и рељефно штампање дуж тела. Изгледајте веома складно и задња светла, "бумеранги". Унутрашњост је пространија од Пеугеот 207. Простор за ноге задњих путника повећан је за 5 цм на нивоу колена. Дизајн ентеријера одражава дизајн тијела који се брзо креће: вентилационе решетке у облику мачјих очију, елегантне ручке врата, елегантна ручица мењача. Посебна пажња посвећује осветљава дизајнера. Мекано бело осветљење инструмента и плавичасто - за панорамски кров, који се нуди у богатим окружењима. Возачево радно место обезбеђује апсолутну очитљивост и интуитивност контроле. Саграђена је око малог волана, широког екрана осетљивог на додир и инструмент табла на нивоу возачевог ока, што вам омогућава да гледате индикаторе не преко ивице волана, већ на врху. Пеугеот 208 може возити један од осам мотора. Три дизела са капацитетом од 68 до 115 коњских снага и пет бензина са капацитетом од 68 до 156 коњских снага. Два троцилиндрична бензинска мотора са варијабилним распоређивањем вентила - 1.0 ВТи и 1.2 ВТи, 1.6-литарски ВТи, два турбокомпресована 1.6 литарска ТХП, два дизелска полу-хибридна 1.4 и 1.6 литарска и конвенционални дизел 1, 4-литарски мотори. Сви мотори су у складу са Еуро-5 стандардом. Дизел мотори имају емисију ЦО2 од 99 г / км или мање. У Русију ће се испоручивати само бензински мотори опремљени са ручним мењачем са 5 степени преноса, а дизел мотори и полу-хибрид са ручним мењачем са 5 и 6 брзина и роботским ручним мењачима доступни су у Европи. Предње вешање - независно, МацПхерсон тип, са опружним опругама и хидрауличним амортизерима; зависно од позади, са деформабилним пречником и истим опругама и амортизаторима. Аутомобил је доступан у 6 нивоа: "Аццесс", "Аццесс +", "Ацтиве", "Аллуре", "Фелине" и "Ице Велвет" (само за верзију са 3 врата). У основној конфигурацији, аутомобил има АБС, АФУ (помоћни систем за помоћ при кочењу), ЕПС, ваздушне јастуке (предње, бочне и бочне завесе) и друге стандардне опције. На списку додатних опција, систем старт-стоп, 17-инчни точкови (15 или 16-инчни стандард), средишњи наслон за руку, кожна седишта итд. У дизајну Пеугеот 208 коришћени су еколошки прихватљиви материјали (претходно рециклирани или имају природно порекло), који су углавном полимерне композиције. Модел 208 је први аутомобил на свету са задњим браником и вентилатором који су направљени од "зелених" материјала. Употреба ове технологије само за производњу браника ће уштедјети до 1600 тона нафте годишње. Систем безбедности аутомобила је један од најбољих у сегменту. Бројни уређаји знатно смањују вероватноћу несреће и тежину евентуалних повреда и возача и путника.


Постоје археолошки докази о присуству човјека на просторима данашње модричке општине још у палеолиту – старијем каменом добу. О томе свједоче трагови откривени на локацији Градина у селу Дугом Пољу изнад долине Босне.


source: fineweb

text: Падобрански десант у Нормандији |Овај чланак или његов део не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| |Други светски рат| Британски падобранци се спремају за укрцавање |Сукобљене стране| Савезничке падобранске дивизије |Жртве и губици| |око 2.000 мртвих, 4.490 несталих, 2.657 рањених |око 21.300 мртвих, несталих и рањених| Падобрански десант Савезника у Нормандији представља једну од највећих падобранских акција икада изведену. У ноћи између 5. и 6. јуна 1944. године са аеродрома у Уједињеном Краљевству полетело је 432 авиона типа Ц-47 са преко 7 000 падобранаца америчке 101. падобранске дивизије и отпочело инвазију у Нормандији. После првог таласа уследио је други са 82. америчком падобранском дивизијом и британском 6. падобранском дивизијом која је искрцана у близини реке Орне где је са својих 7 900 војника имала задатак да зауставе могући немачки контранапад на зоне десанта. Операција је доживела успех и већ прве ноћи, иако је било великих проблема око концентрације и организовања испуњени су и први задаци. Падобранске снаге су претрпеле велике губитке али су у наредним данима испуниле већину задатака. Погинуло је преко 2.000 падобранаца а око 2.500 је рањено. Ова операција је такође послужила као модел за накнадну операцију Меркет гарден. Овај десант је и уједно означио почетак операције Оверлорд и отварање другог фронта у Другом светском рату. Садржај План десанта[уреди] Да би искрцавање у Нормандији било успешно било је неопходно заштитити инвазионе снаге које је требало да заузму обалу. Да би се то постигло требало је заузети немачка упоришта, мостове и путеве у непосредној близини и дубини од неколико десетина километара од самих места искрцавања. Савезнички команданти су били свесни чињенице да ако немачка команда успешно доведе тенкове на плаже цела операција ће пропасти. У самој Француској су биле стациониране јаке тенковске јединице као што су Немачка 21. оклопна дивизија која је била распоређена у близини Кана и немачка 12. СС оклопна дивизија „Хитлерјугенд“. То су биле елитне јединице наоружане одличним наоружањем и борбеном опремом и вођене искусним кадром. Да би се инвазионе снаге заштитиле од ове опасности коришћене су две тактике. Једна је била искрцавање падобранаца, држање мостова и постављање заседа немачким оклопним трупама а друга је била коришћење борбене нисколетеће авијације за обрушавање да би се немачким колонама нанели што већи губици. У првом таласу би се спустила 101. падобранска дивизија која је требало да се прикупи, осигура излазе са плаже Јута, уништи артиљеријску батерију која је била у домету плаже одређене за искрцавање и дигне у ваздух мостове у зони операције. Међутим, нису сви мостови били одређени за уништавање. Неки мостови су морали остати нетакнути да би инвазионе снаге могле да крену у офанзиву када се мостобран на плажама осигура. У исто време би се и британске падобранске снаге спустиле једрилицама и заузеле важне тачке североисточно од Кана. Истовремено би били спуштени и припадници јединице САС који су имали задатак да заузму или униште најопасније тачке снабдевања немачке војске као и да нападају локалне команде и униште комуникације заједно са француским покретом отпора Маки. По неким војним аналитичарима британске падобранске снаге су имале најтежи задатак јер су морале да зауставе могући контранапад немачких трупа који би по проценама, да је био добро организован и спроведен, могао да очисти све плаже у само једном дану и баци инвазионе трупе назад у Ламанш. У другом таласу америчка 82. падобранска дивизија би се спустила западно од плаже Јута и заузела територију око Сен Мере Еглиза. Задатак је био исти као и код 101. падобранске: заузети виталне тачке али и отворити пролазе за трупе које је требало да се искрцају на плаже истога јутра. То је био план за први дан. Даља диспозиција и покрети требало је да буду у складу са покретима трупа које би се искрцале на плажама првог дана и чишћење непријатељске позадине како би те трупе могле да напредују даље унутар копна. Тада се увео појам "Hold until relieved" што у буквалном преводу значи „Држите се док не стигне појачање“. Падобранци су морали заузети објективе и циљеве зацртане плановима савезничке војске, држати их док не стигне појачање и онда наставити са дејством где год буду потребни. Сваки падобранац је морао знати место окупљања, објективе као и остале зацртане тачке у глави, без коришћења исцртане мапе. То је допринело томе да чак и ако Немцима падне нека мапа у руке неће моћи да виде планиране покрете и стратегију напада. Такође то је помогло прикупљању падобранаца и повећавању њихове борбене ефикасности. План немачке команде[уреди] По доласку Ервина Ромела на чело команде многе ствари су се промениле у „Атлантском бедему“ како су Немци звали линије утврђења и одбране које је требало да зауставе савезничку инвазију. Осим што је ојачао плаже он је почео да примењује тактику јаких митраљеских гнезда и дрвених стубова да би зауставио савезнички десант једрилицама. У суштини то су били стубићи величине око 2 метра постављени у густом распореду око могућих места десаната: пољана, чистина, њива и сл. Ромел није имао довољно трупа да држи целу линију обале. Већина трупа је била на Источном фронту. Оно што је Ромел имао на располагању било је „или сувише старо или младо за Источи фронт или је било рањено тамо па послато на лечење на Западни фронт." Било је доста стационарних јединица (нису имале транспорт већ су биле задужене да држе одређени сектор). Неке јединице су дошле са Источног фронта и биле попуњене или заробљеницима или војницима из сателитских и окупирани држава. Најјача 15. армија је била држана у близини Па-де-Калеа у случају да се ту искрцају Савезници. То је истовремено значило да су тенкови и остала возила потребна за успешно разбијање инвазије били далеко од места инвазије и да би им требало доста времена као и потпуно очувани мостови и путеви за покрет и довођење у борбено дејство. А можда и важније, требало им је чисто небо без авиона за обрушавање и бомбардера да их уништавају у бришућем лету. Сва три фактора који су били важни за одбрану немачке војске: време, пут и чисто небо, изгубљени су у прва три дана. То се фатално одразило за немачку одбрану. Немачка одбрана је планирала да допусти искрцавање и онда крене у противнапад свим јединицама којима располаже. Тенкови су држани у позадини. Цела група армија „Б“ се поделила на трупе које су на плажама и оне у дубљој позадини. Ромел је био оштро против тога и залагао се да се савезничка инвазија уништи још на плажама. Самим тим трупе би биле ближе фронту. Међутим у томе је само делимично успео. Али је зато потпуно успео да целокупну територију у дубини до 40 километара од плажа покрије јаким митраљеским бункерима, утврђењима са против-авионским оруђима, минобацачима, скривеним батеријама топова и лаких тенкова. Између њих патролирала су лака оклопна и извиђачка возила као нпр. СдКфз 251, СдКфз 222 итд. Међутим због успешне варке против падобранаца су се бориле конкретно 91. Падобранска „Фалширмјегер“ дивизија, 243. и 709. пешадијска дивизија и 6. падобрански пук. Ове немачке јединице су ступиле у борби прве, одмах по отпочињању инвазије. Десант[уреди] Десант је отпочео између 00:48 и 01:40 часова по Лондонском времену. Првих 6.928 падобранаца је уз помоћ 432 „Дакоте“ Ц-47 избачено над северном Француском. Први талас[уреди] Пре главног таласа избачени су ткзв. Pathfinder-и односно падобранци са Ребека-Еурека системима за навигацију који су тражили зоне искакања на терену, постављали апаратуре за навигацију остатка транспортних авиона и практично први ступили на тло Француске. После њих уследио је главни десант. Главни десант је дошао не како су Немци очекивали са севера већ са запада и падобранци су избачени линијски потезом запад-исток. Први је избачен 502. падобрански пук 101. падобранске дивизије. Иако су метеоролошки услови били веома неповољни већи проблем је представљао лош сигнал са циљних зона искакања. Ребека-еурека систем још увек није функционисао како треба и на више места сигнал је изостао. То је приморало пилоте да се сналазе и сами процењују места искакања. У сваком случају 502. падобрански пук је избачен без већих губитака и иако раштркан (неки падобранци су се нашли скоро на самим плажама) успео је да заузме све зацртане циљеве још исто вече. Официри су прикупљали раштркане падобранце и оформљавали ударне групе. Али артиљерија која је требало да буде избачена заједно са 502. пад. пуком је претрпела велике губитке и само је једна хаубица остала читава. Следећи су искакали падобранци 506. падобранског пука. Они су претрпели губитке од немачке против-авионске артиљерије али су успели да сачувају борбену ефективу до максимума. Проблем је опет био раштркано искакање. Пилоти су из страха да им авион не буде погођен мењали курс, брзину и висину и допринели да падобранци буду разбацани тако да је мали број стигао до места окупљања. Међутим официри су успели да прикупе довољно падобранаца и заузму своје циљеве после тешке борбе. За само једно село, Пупевил, борба је трајала од 06:00 до поднева, непосредно пре доласка 4. дивизије која се искрцала на плажама. Тада је команда савезничке војске први пут сазнала да се на тој територији налазе Фалширмјегери (немачки падобранци) који су пружили жесток отпор. Такође, сви излази са плажа су били заузети што је олакшало инвазионим снагама да наставе напредовање још истог дана. Највише је од ФлаК артиљерије страдао 501. пад. пук који је искочио трећи по реду. Немачка војска је била под пуном ратном узбуном и небо су прекрили облачићи против-авионске артиљерије. Много је транспортних авиона уништено пре него што су могли да испусте падобранце. Погинула су 2 од укупно 3 команданта батаљона целог пука. Али је и 501. пад. пук успео да заузме своје циљеве и успешно испуни свој задатак за то јутро. Заузети су ла Баркет у 04:00, два пешачка моста недалеко од ла Порт у 04:30 и разбијени елементи немачког падобранског пука који их је држао. Али, иако је 2. батаљон спуштен без већих губитака и раштркавања није успео да Сен-Ком-Ду-Монт у да уништи велике мостове који би онемогућили немачким трупама да се повуку (цео један батаљон Фолксгренадира се са својим оклопним транспортерима и лаким возилима извукао из окружења). Други талас[уреди] Мисија Бостон, односно други талас десанта почео је у 01:51 часова десантом 82. пад. дивизије. Укупно је полетело 369 „Дакота“ Ц-47, организованих у 10 група које су у три таласа испуштале падобранце. За разлику од 101. пад. дивизије 82. је имала више среће са Ребека-Еурека системом а где је систем затајио коришћене су светлеће гранате које су се могле видети километрима далеко. То је поспешило сналажење и први пук који је искакао, 505., успео је да 75% ефективе скупи на територији од два километра. Међутим следећи скокови нису били толико прецизни. Делом зато што Pathfinder-и односно извиђачи нису успели да поставе Ребека-Еурека системе (некима су целе апаратуре отпале са униформе приликом искакања јер је против-авионска ватра била жестока а пилоти маневрисали при великој брзини) а делом зато што немачка против-авионска артиљерија потпуно пробудила и посаде су почеле да пуцају прецизнијом ватром. Међу пуковима, 508. пад. пук је најгоре прошао јер је само 25% трупа успело да се прикупи. Пола пука је избачено источно од реке Мердерет и самим тим није могло да утиче на развој догађаја (по плану требало је искочити западно од реке Мердерет, уништити лаке одбрамбене положаје у селима на самој реци, заузети мостове и држати их). Било је и других проблема. Извиђачи 507. пад. пука су доспели до зоне искакања али нису смели да пале светлеће гранате због немачких војника који су били у близини (прво се мислило да су то само против-авионске посаде са лаким ФлаК 20mm топовима када се после сазнало да је ту био ојачан Фолксгренадир батаљон са минобацачима и лаким оклопним возилима). То је допринело томе да 507. пад. пук, пола своје ефективе има разбацане далеко од зоне искакања а пола у најгорој мочвари где су се неки падобранци и удавили а доста опреме изгубљено. Први (и једини) успех за Д-Дан 82. пад. дивизије је било заузимање Сен-Мере-Еглиза, села које је заузето од стране 3. батаљона 505. пад. пука без испаљеног метка 04:30 часова. Мостови на реци Мердерет су остали у немачким рукама иако је направљена групација од неколико стотина падобранаца из сва три пука 82. пад. дивизије. Још веће изненађење је уследило ујутру када су немачки Фалширмјегери извели жесток против-напад на село које је држала само једна чета 3. батаљона 505. пад. пука. Напад је одбијен и Фалширмјегери су се повукли ка реци Мердерет. Наставак борби[уреди] Сам десант је представљао прву фазу операције за савезничке падобранце. Они су наставили борбу као пешадија у немачкој позадини у задацима као што су уништавање конвоја, напади на мостове и утврђене тачке, заузимање насељених места, заштитница главним инвазионих снага на плажама итд. Спајање са инвазионим снагама[уреди] Један од циљева падобранског десанта био је и спајање са главним инвазионим снагама на плажама. Падобранци су имали задатак заштите истих држањем главних саобраћајница и мостова али и спајања и уништавања немачких резерви у непосредној близини плажа. Инвазионе снаге на плажама, без подршке трупа унутар копна су биле изложене немачкој артиљеријској ватри, снајперима и контра-нападима мешовитих јединица. Савезнички штаб је одредио да се батаљони падобранских пукова поделе у три групе: - групе које заузимају зоне искакања и осигуравају их - групе које заузимају важније противничке инсталације и положаје - групе које крећу ка плажама са циљем да до јутра очисте такозване „излазе“ на истим Идеја је била да се заузме што већа зона дејства и очисте путеви ка унутрашњости уз истовремено спречавање немачких снага да се концентришу за контра-нападе. Британске снаге су имале другачији борбени распоред. Њихов задатак су били мостови, прелази, веће и јаче утврђене мете. Због тога су британске падобранске снаге искрцаване у једрилицама да би се постигла максимална могућа концентрација и ефектива веома брзо ставила у борбу. Са регуларним падобранцима искрцани су и командоси са специјалним задацима: минирање, елиминација официра, напади на бункере и одбрамбене линије немачке војске. План се изјаловио одмах по почетку искрцавања, нарочито за америчке падобранце. Због јаке против-авионске ватре падобранци су се распршили по великој територији, било је немогуће потпуно се прикупити, велики број падобранаца је остао без опреме, нарочито средстава везе, један број је погинуо. И поред почетних потешкоћа, прве организоване групе из 502. падобранског пука су успеле да неутралишу неколико контролних пунктова у близини самих плажа и у зору су се спојиле са деловима 4. пешадијске дивизије. Већина јединица из 101. и 82. падобранске дивизије је успела да очисти зоне искакања и осигура путеве до плажа. Након 24 сата, само 2.500 од 6.000 људи у 101. падобранској дивизији је било на располагању команде дивизије. Са друге стране, 82. падобранска дивизија је успела да се прикупи око села Сен Мер Еглиза и да одбије жесток против-напад немачких падобранаца у зору 6. јуна. Лов на топове[уреди] Битка за Мервилску артиљеријску батерију се догодила 6. јуна 1944. године, као део операције искрцавања у Нормандији. Савезничке снаге су имале информације да се у Мервилу налази артиљеријска јединица која може да угрози искрцавање британских снага на оближњим плажама. У акцију је укључен девети падобрански батаљан са око 150 војника без тешког наоружања. Батаљон је успео да зароби батерију, када се испоставило да је у питању стара артиљерија из Првог светског рата, која није имала домет којим би могла да угрози искрцавање. Битка за Карантан[уреди] Битка за Карентан је трајала између 10. и 15. јуна, и водила се између падобранских јединица америчке војске и више немачких јединица, међу којима и 17. СС оклопна панцергренадирска дивизија. Циљ америчких снага је био да утврде и осигурају освојене плаже, и територију око њих. Амерички падобранци су се пробили у град током 10. и 11. јуна, док су се немачке снаге повукле из града због недостатка муниције 12. јуна. СС дивизија је 13. јуна покушала да истера америчке снаге из града, али није успела у томе. Бокаж[уреди] Рано изјутра 13. јуна, делови оклопног пука (еквивалент тенковског батаљона у другим армијама) и моторизовани батаљон (механизована пешадија) британске 7. оклопне дивизије приближавали су се француском градићу Вијер-Бокаж из правца северозапада. Немачки тенковски командир Михаел Витман се налазио у близини града са малом јединицом састављеном од шест тенкова типа Тигар. У једној од најуспешнијих акција малих јединица током рата, Витман је извршио јуриш на британску колону и раздвојио је на делове, након чега је са кратког одстојања уништио велики број британских возила крећући се паралелно са британском колоном у правцу ка граду. Други тенкови из његове јединице су својом акцијом такође допринели британским губицима који су били тешки Значај десанта[уреди] Десант је означио почетак отварања новог фронта у Другом светском рату. Први савезнички војници који су крочили на тле Француске су у ствари били падобранци. Десант је увелико помогао инвазионим снагама које су се искрцале на плаже да продру даље у копно и учврсте мостобран, онемогућен је немачки контра-напад на плаже и створен је хаос и пометња у његовој позадини. Неке артиљеријске батерије које су биле добро скривене и тешка мета за савезничку авијацију су такође уништене још првог дана дејством падобранаца. Такође, савезничке падобранске јединице су стекле неопходно искуство и повећале борбену способност. Занимљивости везане за десант[уреди] Десант у немачкој позадини није био лак и извршен је по мрклом мраку. Да би се смањила међусобна ватра између падобранаца коришћен је чувен систем „Гром!"-"Муња!" односно "Thunder!"-"Flash!", односно основна лозинка савезничких трупа у Нормандији. Самим тим је сваки падобранац могао да зна да ли се испред њега налазе падобранске колеге или немачки војници. Књиге[уреди] Бранко Китановић „Берлинска битка“, поглавље „Искрцавање западних савезника у Нормандији“ Нигел Катхорн - Прекретница (Nigel Cawthorne - Turning the tide, поглавље о 82. падобранској дивизији) Мозаик знања - Енциклопедија историје, СФРЈ 1970


Криспи Креме ће вам дати бесплатне крофне уколико то учините 💲💲💲 | January, 2020 Арррррр да ли сте спремни да добијете бесплатну крофну у Криспи Креме? Шта је са бесплатним десетак крофне? 19. септембра учествују продавнице у САД-у и Канади који ће гостима прославити Талк као Пирате Даи, један од забавних бесмислених празника. "Сваког госта који се боре говори као пират добиће бесплатну крофну из оригиналне глазуре, док ће навијачи бити хаљина као пират ће добити туцу оригиналних глазираних крофних ", објашњава Фацебоок догађај компаније. Није потребно купити! Али чак и ако планирате да га поново употребите за Ноћ вештица, пун пиратски костим није баш јефтин, а Криспи Креме специфицира да морате да носите најмање три "пиратске ствари" да бисте се квалификовали. Ако је само постојао лакши начин да добијеш десетак бесплатних крофних ... Не желите да се облачите? Још увек можете добити бесплатне крофне Потражите прилагођени Криспи Креме Снапцхат филтер од 17. септембра да бисте "дигитално облачили" као пират. "Сваки гост који приказује своју слику Снапцхат у продавници учесника квалификује се за десетак крофних оригиналних глазура. Покажите својој глупости члану тима унутар продавнице и остварите награду ", каже Криспи Креме на Фацебооку. Наравно, ако покушавате да практикујете живот умерености (и немате канцеларију гладних сарадника са којима бисте поделили, ахм), једноставно можете да се баците око неког брза пиратског шпијуна и искочите из продавнице са слободна крофна. Криспи Креме'с Пирате Донут је крем пуњена крофна украшена слатким гусарским лицем. Довољно слатко да једе, прави матеји? Твој Турн: Хоћеш ли прославити Талк Лике а Пирате Даи за бесплатну крофну - или десетак? Лиса Рован је писац и продуцент на Тхе Пенни Хоардер. Нема пуно тога што она не би урадила за бесплатну крофну.


Архитектура современности Archives - Страница 2 из 7 - Architectural Life


text: Српски сабор Заветници позивао је данас све грађане Србије да се сутра, 10.11. у 16 часова окупе испред Амбасаде Руске Федерације у Београду и изразе захвалност држави која је највише заслужна што тзв. Косово није постало чланица УНЕСКО. – Руска Федерација је својом дипломатском активношћу у великој мери определила резултате гласања на Генералној конференцији УНЕСКА и заједно са још 49 држава одбранила међународно право – стоји у саопштењу Заветника. – Српски народ никада неће заборавити пријатељску подршку у најтежим тренуцима, а окупљањем испред Амбасаде Русије и предајом писма захвалности пренећемо поруку свих Срба ма где били: „Хвала Вам што сте одбранили наше православне светиње!“ – каже се у саопштењу Заветника.


text: Ултразвук јетре: индикације, дијета, припрема Шта је то и како се изводи? Ултразвук јетре се заснива на принципу ултразвука. Кроз ову технику, зрак ултразвука (такозваног зато што га људско ухо не може чути) пројицира се на подручје тела које треба испитати, захваљујући специјалној сонди. У овом тренутку ткива погођена звучним валовима их одражавају у различитим степенима, у зависности од њихове конзистентности; стога, узимањем ултразвука рефлектованих истом сондом која их је генерисала и претварањем у електричне сигнале, могуће их је неформално обрадити да би реконструисали морфологију проучаваних ткива и органа. У складу са горе наведеним, ултразвук јетре се изводи да би се описала или боље описала архитектура јетре, посебно у присуству сумњивих симптома или клиничких прегледа. Могуће је, на пример, проценити конзистентност органа и циркулацију крви, као и тражити присуство циста, абнормалних и фиброзних формација и џепова инфекције. Симптоми који се најчешће јављају код болести јетре су: жутица (жућкасто обојење коже и очних сцлера); умор, слабост и значајан губитак тежине; тамне боје урина или без столице. Други симптоми који се јављају код различитих обољења јетре су мучнина, повраћање, дијареја, проширене вене, хипогликемија, грозница ниског нивоа, бол у мишићима и губитак сексуалне жеље. Бол у јетри, опажен у средишту горњег десног трбуха, обично се јавља само у узнапредовалој фази морбидног процеса; овај симптом је у ствари повезан са волуметријским повећањем органа, нарочито када се он нагло појави (акутни хепатитис). Међу тестовима крви који истражују здравље јетре памтимо дозу: ензими хепатоцитног порекла (трансаминазе - АСТ, АЛТ - АЛП и ГГТ); ↑↑↑ директни и индиректни билирубин (важна и доза урина) ↑↑↑ протеини плазме (укупна количина, албумин и / или глобулини) фактори коагулације (протромбинско време ↑↑↑) Фактори ризика за развој обољења јетре укључују: присуство метаболичких болести, као што је дијабетес мелитус продужене терапије лековима (укључујући употребу високих доза анаболичких стероида) интоксикација (арсен, отровне гљивице, микотоксини) Још једна класична примена хепатичког ултразвука је дијагноза стеатозе, стање које се одликује прекомерном акумулацијом масти у хепатоцитима (такозване ћелије јетре). У исто време, током ултразвука у јетри могуће је проширити студију на друге абдоминалне органе, на пример, да би се проценило присуство камења у жучној кесици или жучној путањи, или здравствено стање панкреаса. Осим тога, такозвани оперативни хепатички ултразвук може се изводити са дијагностичким или терапеутским сврхама, на пример да би се водио пут игле током биопсије, испуштање јетре или третман тумора јетре путем радиофреквентне хипертермије или ласера. Због тога смо видели колико је широк спектар индикација за ултразвук у јетри, док су у табели са стране симптоми и клинички прегледи теоретски заслужни за продубљивање кроз јетрену ехографију. Оно што остаје веома слично у различитим случајевима је припрема коју лекар захтева у погледу ултразвучног прегледа јетре. Припрема дијета за ултразвук јетре Пошто прекомерно присуство цревног гаса може да ограничи тачност дијагностичког прегледа, у два / три дана пре ултразвука пацијент мора да ограничи конзумацију свих оних намирница које могу изазвати проблеме метеоризма и надутости (као што су оне богата влакнима и шљаком). Због тога се мора уздржати од конзумирања махунарки (лећа, пасуљ, боб, сланутак, грашак), млека и млечних производа, поврћа, гомоља, грожђа, разних сирева, хлеба и тестенина (како дозвољено са екстремном скромношћу), производа од целог зрна и ферментисане хране. Ових дана треба да избегавате и газирана пића, ограничена напитка од нерва (чај, кафа, топла чоколада) и наравно укинути конзумирање алкохола. У приступу хепатичком ултразвуку је уместо тога дозвољена конзумација меса, рибе, јаја, воћа без коре (са изузетком грожђа), зачињених сирева са умјерено и глатком минералном водом. На дан прегледа пацијент мора бити у клиници за гладовање најмање осам сати, за то вријеме може само пити негазирану воду.


Мало је вијести о збивањима из 17. вијека, али их ипак има, а оне нам говоре о тадашњим етничким приликама. Године 1609. довршено је живописање манастира Озрен, што је веома скуп посао, а то свједочи да је крај тада био богат и напредан. Манастир је, заједно са цијелом околином, живио у благостању до аустро-угарског рата 1683. - 1699. године, који ће тешко погодити цијели крај. Из тог времена је помен на род Комненовића, који је одселио у Топлу (Бока), гђе је стигао преко Бањана.


text: Устав Југославије од 1963. године Устав СФР Југославије од 1963. године настао је као резултат уверења владајућих структура Југославије да су самоуправни односи у довољној мери превладали у друштву да завређују ново и коначно уставноправно дефинисање и устоличавање. Одредбе[уреди] Основима економског уређења проглашени су друштвена својина, самоуправљање и самоорганизовање радних људи на микро и макро плану. Право на друштвено самоуправљање проглашено је неприкосновеним, а територијалне јединице у држави (општина, срез, аутономне покрајине Србије, социјалистичке републике и сама федерација) проглашене су друштвено-политичким заједницама. У одредби незабележеној у уставном праву, укинута је хијерархија између ових јединица и уведен систем међусобних права и обавеза. Скупштина је проглашена највишим органом власти и друштвеног самоуправљања, а у савезну и републичке скупштине су поред општеполитичког већа уведена и већа радих заједница - привредно, просветно-културно, социјално-здравствено и организационо-политичко. Скупштине аутономних покрајина могле су имати и више. Председник републике постао је независан од СИВ-а и самостални орган федерације. Уведен је Уставни суд Југославије и уставни судови република чланица. Пракса[уреди] На овај устав донето је 42 амандмана до доношења новог Устава Југославије од 1974. године. Ово показује да стабилност институција није била постигнута на дужи рок. Нови амандмани ојачали су положај аутономних покрајина, увели нове области самоуправљања а дотадашњи савезни органи постали су заједнички, а не више надређени. Спољашње везе[уреди] |Викизворник има изворни текст повезан са чланком Устав Социјалистичке Федеративне Републике Југославије (1963).|


source: wikipedia

text: Словенија (), званично Република Словенија (, ) је држава у средњој Европи и чланица Уједињених нација, Европске уније и НАТО. Главни и највећи град је Љубљана. Словенија има углавном планински терен са углавном континенталном климом, са изузетком словеначког приморја, који има средоземну климу и северозапада, који има планинску климу. Поред тога, Динарске планине и Панонска низија састају се на подручју Словеније. Словенија, обележена значајном биолошком разноврсношћу, једна је од држава са највише воде у Европи, са густом речном мрежом, богатим водоносним системом и значајним крашким подземним водотоцима. Више од половине територије је покривено шумом. Људска насеља у Словенији су распршена и неуједначена. Словенија је историјски била раскрсница словенских, германских и романских језика и култура. Иако становништво није хомогено, Словенци чине већину. Јужнословенски језик, словеначки, службени је језик у целој држави. Словенија је углавном секуларизирана држава, али католицизам и лутеранизам су значајно утицали на културу и идентитет. Привреда Словеније је мала, отворена и извозно оријентисана и снажно је под утицајем међународних услова. Држава је озбиљно повређена кризом еврозоне која је почела 2009. Главна економска област су услуге, затим индустрија и грађевинарство. Историјски гледано, садашња територија Словеније постала је део различитих држава, укључујући Римско царство, Византијско царство, Каролиншко царство и Свето римско царство, Хабсбуршку монархију, Млетачку републику, Илирске провинције под управом Француске, Аустријско царство и Аустроугарску. У октобру 1918. Словенци су по први пут остварили самоопредељење оснивањем Државе Словенаца, Хрвата и Срба. У децембру 1918. удружили су се са Краљевином Србијом у Краљевину Срба, Хрвата и Словенаца. Током Другог светског рата (1939–1945) Немачка, Италија и Мађарска су окупирале и анектирале Словенију (1941–1945), са малим подручјем које је пребачено у Независну Државу Хрватску, државу нацистичку марионету. Словенија је 1945. постала оснивач Федеративне Народне Републике Југославије, која је 1963. године преименована у Социјалистичку Федеративну Републику Југославију. У првим годинама након Другог светског рата ова држава је првобитно била у савезу са Источним блоком, али никада није потписала Варшавски пакт и 1961. је постала један од оснивача Покрета несврстаних. У јуну 1991, након увођења вишепартијске представничке демократије, Словенија се одвојила од Југославије и постала независна држава. 2004. је ушла у НАТО и Европску унију; 2007. године је постала прва бивша комунистичка држава која се придружила еврозони, а 2010. се придружила ОЕЕС, глобалној асоцијацији развијених држава са високим приходима. Етимологија Име Словеније значи „Земља Словена” у словенском и другим јужнославенским језицима. Етимологија самог Словенца изводи се од речи слово, која је имала значење „реч и говор“, а Словени (Словенци) су у том случају „људи који (разумљиво) говоре“. Реконструисани аутоним -{Slověninъ}- се обично изводи из речи -{slovo}- („реч”), изворно означавајући „људе који говоре (исти језик),” тј. људе који се међусобно разумеју. Ово је у супротности са словенском речју која означава немачки народ, наиме -{němьcь}-, што значи „тихи, неми људи”. Реч -{slovo}- („реч”) и сродна -{slava}- („слава”) и -{slukh}- („слух”) потичу из праиндоевропског корена -{ḱlew-}- („говорити се, слава”), сродно са античким грчким -{κλέος}- (-{kléos}- „слава”), као у имену Перикле, латински -{ clueo}- („назвати”) и енглески -{loud}-. Модерна Словеначка држава потиче од Словеначког новоослободилачког већа одржаног 19. фебруара 1944. Они су службено назвали државу као Федералну Словенију, јединицу у саставу југословенске федерације. Федерална Словенија је 20. фебруара 1946. преименована у Народну Републику Словенију. Име је задржано до 9. априла 1963, када је поново промењено име, овај пут у Социјалистичку Републику Словенију. СР Словенија је 8. марта 1990. уклонила префикс „Социјалистичка” из свог имена и постала Република Словенија; остала је део СФРЈ до 25. јуна 1991. Географија Положај Словенија има врло повољан географски положај. Она је централноевропска, алпска и јадранска држава. На западу се граничи са Италијом, на северу са Аустријом, на североистоку са Мађарском, на југу и истоку са Хрватском. Словенија се налази у централној и југоисточној Европи, додирујући Алпе и граничи са Медитераном. Налази се између 45° и 47° географске ширине, а дужина 13° и 17°. 15. источни меридијан скоро одговара средњој линији земље у правцу запад-исток. Геометријски центар Републике Словеније налази се на координатама 46° 07' 11.8" и 14° 48' 55.2". Налази се у Сливни у општини Литија. Највиши врх Словеније је Триглав (2.864 m); просечна висина земље изнад нивоа мора је 557 m. Четири главне европске географске регије сусрећу се у Словенији: Алпи, Динариди, Панонска низија и Средоземно море. Иако је на обали Јадранског мора у близини Средоземног мора, већина Словеније је у сливу Црног мора. Алпи — укључујући Јулијске Алпе, Камнишко-Савињске Алпе и ланац Караванка, као и масив Похорја — доминирају северном Словенијом дуж њене дуге границе са Аустријом. Словенска обала Јадрана протеже се отприлике 47 километара од Италије до Хрватске. Рељеф Четири главна европска географска региона налазе се у Словенији: Алпи, Динариди, Панонска низија и Средоземље. Рељеф Словеније је претежно планински. Низијског земљишта има само у североисточним крајевима и на Словенском приморју, где заузима мање површине. Просечна надморска висина државе износи 557 m. Највиша тачка Словеније је врх Триглав (2 864 m) на Јулијским Алпима. Триглав је био највиши планински врх претходне Југославије. Јулијски Алпи и Караванке представљају највише пределе Словеније а налазе се у њеном северозападном делу. Поред Триглава изразити су и планински врхови Шкрлатица, Мангарт, Јеловец, Канин и др. Од Алпских планина, поред Јулијских Алпа и Караванки (врх Стол 2 236 m), Словенији припадају и Камнишки са Савињским Алпима (врх Гринтавец 2 558 m) и Средишњи Алпи (Похорје и Козијак). Динарске планине у Словенији су Трновски гозд, Хрушица, Нанос, Јаворник, Горјанци и Снежаник. Снежаник је највиши међу Динарским планинама са највишом тачком 1 796 m н. в. Израз „крашка топографија“ односи се на крашку висораван југозападне Словеније, кречњачку област подземних река, клисура и пећина, између Љубљане и Средоземног мора. На Панонској низији на истоку и североистоку, према хрватској и мађарској граници, предео је у основи раван. Крашки облици рељефа представљени су крашким пољима (Планинско, Церкничко, Лошко, Рибичко и Кочевско), пећинама (Постојна, Шкоцијан и др.) и многобројним вртачама и увалама. Од котлина и речних долина истичу се Љубљанска и Цељска котлина, Дравска долина са Птујским проширењем (пољем) и Прекомурје (долина Муре) и долина Саве. Међутим, већина Словеније је брдовита или планинска, са око 90% њене копнене површине 200 м или више изнад нивоа мора. Више од половине Словеније, која има 11.823 km2, је пошумљено; што је сврстава на треће место у Европи, по проценту пошумљене површине, после Финске и Шведске. Површине су углавном покривене буковим, јелово-буковим и буково-храстовим шумама и имају релативно висок производни капацитет. Остаци прашума су још увек највећи у кочевском крају. Травњаци покривају 5.593 km2 и поља и баште 954 km2. Има 363 km2 воћњака и 216 km2 винограда. Воде Територија Словеније углавном (16.423 квадратних километара или 6.341 квадратна миља, односно 81%) припада сливу Црног мора, а мањи део (3.850 квадратних километара или 1.490 квадратних миља, односно 19%) припада сливу Јадранског мора. Ова два дела су подељена на мање целине у односу на своје централне реке, слив реке Муре, слив реке Драве, слив реке Саве са сливом реке Колпе и слив река Јадрана. У поређењу са другим развијеним земљама, квалитет воде у Словенији се сматра међу највишим у Европи. Један од разлога је несумњиво то што већина река извире на планинској територији Словеније. Међутим, то не значи да Словенија нема проблема са квалитетом површинских и подземних вода, посебно у подручјима са интензивном пољопривредом. Флора и фауна Око једне половине површине државе (11,691 km2) прекривено је шумом што чини Словенију трећом најпошумљенијом државом у Европи, одмах иза Финске и Шведске. Пашњаци покривају 5.593 km2 државе, а ливаде и баште 2.471 -{km2}-. Такође, постоји још 363 -{km2}- воћњака, и 216 -{km2}- винограда. Клима Клима Словеније је медитеранска на обали, алпска на планинама, континентална са благим летима и хладним зимама на висоравнима и долинама на истоку. Просечне температуре су од -2°-{C}- у јануару до 21 °C у јулу. Просечне падавине су 1.000 милиметара на обали, до чак 3.500 милиметара на Алпима, 800 милиметара на југоистоку и 1.400 милиметара у средишњој Словенији. Геометријски центар гравитације Словеније је лоциран на координатама 46°07'11,8" СГД и 14°48'55,2" ИГШ и лежи у Сподња Сливна, у околини Ваче, у општини Литија. Административна подела Према Уставу Републике Словеније, општина () је самоуправна локална заједница (тј. јединица локалне самоуправе), која обухвата подручје једног или више насеља која су повезана заједничким потребама и интересима становника. По словеначком Закону о локалној самоуправи, општина мора имати најмање 5.000 становника, али има и оних које због географских, пограничних, националних, историјских или привредних разлога имају тај статус иако имају мање од 5.000 становника. У општине спадају послови локалног значаја које општина може обављати самостално и који се тичу само становника општине. Град може добити статус градске општине ако има више од 10.000 становника и представља географско, привредно и културно средиште подручја у коме се налази. Међутим тај статус може добити и општина због историјских разлога. На градску општину држава може пренети послове из своје надлежности, а који утичу на развој града. Словенија је од 2011. године подељена на 211 општина, међу којима њих 11 има статус градске општине (означене с *). Осим на општине, као јединице локалне самоуправе, Словенија је подељена и на 58 управних јединица које обављају послове државне управе и не задиру у самоуправне послове општина. Иако законски нигде није регулисано, Словенија је подељена и на покрајине (у географском смислу), односно на регије. Тако је за потребе државне статистике држава подељена на 12 регија. Устав Републике Словеније допушта шире самоуправне заједнице, односно покрајине, на које пак држава може пренети неке послове из свог делокруга. Историја Праисторија и стари век Данашња Словенија је била насељена у праисторијска времена, и постоје докази људског присуства од око 250.000 година. Избушене кости пећинског медведа, које датирају из времена од 43100 Средњи век Словенски преци данашњих Словенаца вероватно су се доселили на подручје Словеније у 6. веку. У 7. веку је настала Карантанија, прва држава Словенаца и једна од првих словенских држава. 745. године Карантанија губи независност и пада под власт Баварске, која опет постаје део франачке државе. Становништво се покрштава. Око 1000. године написани су Брижински споменици, први писани документ на старословенском језику. У 14. веку већи део данашње Словеније пада под власт Хабзбурговаца, који касније постају Аустроугарска. Словенија се тада дели на три покрајине: Крањску, Корушку и Штајерску. Од 18. века до краја Првог светског рата Године 1848. бројне народе захвата народни препород, па и Словенци имају политички програм који тражи уједињену Словенију. Југославија Кад се 1918. године распала Аустроугарска, а Италија заузела покрајине Приморску и Истру, као и делове Далмације, основана је Краљевина Срба, Хрвата и Словенаца, која се 1929. преименовала у Краљевину Југославију. Краљевина Југославија се распала у Другом светском рату, а Словенија је потом постала део социјалистичке Југославије, службено проглашене 29. новембра 1943. Независна Словенија Данашња Словенија је прогласила независност од СФРЈ на темељу плебисцита 25. јуна 1991. године, али је после тога дошло до кратког рата између Армије Словеније и ЈНА у коме је убијено оптрилике 66 особа. Тај кратки рат у Словенији био је и први у низу ратова против СФРЈ који су настављени и против њене наследнице СРЈ до 2000. године, а однели су укупно око 135.000 живота. Од јула 1991. није било значајнијег оспоравања права Словеније да постане независна и она је 22. маја 1992. године призната од Генералне скупштине УН као независна држава. Словенија се прикључила НАТО-у 29. марта 2004. године. У Европску унију примљена је 1. маја 2004. године. Политика Словеначки председник се бира сваке пете године. Извршну власт има председник Владе и његов кабинет министара. Парламент има два дома: Државни збор и Државни свет. Државни збор има 90 чланова, који се делом бирају директно, а делом непосредно. Државни свет има 40 чланова, који заступају важне друштвене, економске, струковне и регионалне групе и појединце. Парламентарни избори одржавају се сваке четири године. Становништво Главна етничка група у Словенији су Словенци (83%). Народи из бивше Југославије (Срби, Хрвати, Бошњаци и Муслимани по националности) чине 6,3% а Мађари, Италијани и Роми 0,6% становништва. Према попису становништва из 2002. Словенија је имала 1.964.036 становника. Етничка опредељеност 8,9% становништва је или неопредељена или непозната. Горња граница старости у 2003. години је била 72,2 године за мушкарце и 80 година за жене. Са 99 становника по квадратном километру, Словенија се ниско рангира у поређењу са осталим европским државама по густини становништва. Нотрањско-крашка регија има најмању густину становништва, док Осредњесловенска регија има највећу. Просечено 51% становништва живи у урбанизованим, а 49% у руралним срединама. Званични језик је словеначки, који је члан јужнословенске групе језика. Мађарски и италијански имају статус званичног језика у етнички измешаним срединама, у деловима око граница са Мађарском и Италијом. По религији, Словенци су традиционално већином били католици. Пре социјализма, око 88% Словенаца су били католици, док је већ у 1991. овај постотак опао на 71,6%. Постотак и даље опада и према последњем попису 2002. године проценат католика је 57,8%. Према резултатима генетских истраживања, међу становништвом Словеније су најзаступљеније следеће патрилинеарне (Y-ДНК) хаплогрупе: Хаплогрупа R (56,3%) Хаплогрупа I (32%) Хаплогрупа J (4,7%) Хаплогрупа E (4,2%) Хаплогрупа G (2,6%) Претходни пописи 2001. — 1.913.355 становника (Словенци 88,3%, Хрвати 2,8%, Срби 2,5%, Муслимани 1,4%) 1991. — 1.965.986 становника: 1.727.000 Словенаца или 87,8%, 54.212 Хрвата или 2,8%, 47.911 Срба или 2,4%, 26.867 Муслимана или 1,4%, 8.503 Мађара, 3.064 Италијана, 2.293 Рома и други. 1981. — 1.838.381 становника (Словенци 90,8%, Хрвати 2,9%, Срби 2,3%) 1971. — 1.679.051 становника (Словенци 94%, Хрвати 2,5%, Срби 1,2%) Привреда Словенија је развијена земља која ужива стабилност и релативни просперитет. Њен БДП по глави становника износи 83% европског просека (2015. године). Она је прва нова чланица ЕУ која је прешла на евро (јануара 2007. године). Такође је чланица ОЕСР од 2010. године. Словенија поседује високо квалификовану радну снагу, добро развијену инфраструктуру и повољан саобраћајни положај. Са друге стране, ниво директних страних инвестиција је један од најнижих, а словеначка привреда је озбиљно уздрмана европском дужничком кризом, која је почела 2009. године. Без обзира што је становништво Словеније чинило тек једанаести део укупног становништва бивше СФРЈ, ова алпска држава је била најпродуктивнија југословенска република и њена производња је чинила 20% БДП и једну трећину укупног извоза СФРЈ. Независност 1991. године је дочекала са јаком привредном основом и развијеним везама са западним тржиштем. Од тада, Словенија се ужурбано припремала за евроинтеграције и стремила је приступању разним трговинским организацијама. Она је један од оснивача СТО, придружила се организацији ЦЕФТА 1996. године, као и Европској унији 1. маја 2004. године. Евро је уведен на почетку 2007. године, уместо дотадашњег толара. Европска дужничка криза је уздрмала привреду ове земље (највише у ЕУ, заједно са балтичким државама и Финском), међутим, захваљујући извозу, Словенија се економски полагано опорављала. Поново је, крајем 2011. године, уследила рецесија, а разлози исте су приписани паду домаће потрошње и извоза. Извоз Словеније махом иде у земље-чланице еврозоне. Такође, овом кризом је озбиљно погођен и грађевински сектор. У примарном сектору је запослено 6% становништва. Величина просечног газдинства износи 5,5 ha. Крајем деведесетих је дошло до пораста производње органске хране. Јавне финансије показују значајан дефицит током последњих неколико година. Приватизације словеначких предузећа су махом биле успешне. Суседна Хрватска је почела са инвестирањем у Словенију. Првог јула 2010. године, Атлантик група из Хрватске је купила Дрогу Колинску за 382 милиона евра. Јуна 2013. године, ланац супермаркета Меркатор је купљен од стране хрватског Агрокора за 454 милиона евра. Култура Прву словеначку књигу је одштампао протестантски реформатор Примож Трубар (1508—1586). То су у ствари биле две књиге -{Catechismus}- и -{Abecedarium}-, које су издате 1550. у Тибингену у Немачкој. Средишњи део државе, назван Крањска (који је постојао као део Аустроугарске до почетка 20. века) је етнографски и историјски добро описан у књизи Слава Крањске (, ), издате 1689. од Барона Јанеза Вајкарда Валвазора (1641—1693). Словеначка два највећа писца су песник Франце Прешерен (1800—1849) и писац Иван Цанкар (1876—1918). Најпознатији словеначки сликари су Ивана Кобилица и импресиониста Рихард Јакопич. Најзначајнији архитекта је Јоже Плечник који је радио у Бечу и Прагу. Словенија је дом многих музичара и композитора, укључујући ренесансног композитора Јакоба Гала (-{Jacobus Gallus}-) (1550—1591), који је умногоме утицао на централно европску класичну музику. У двадесетом веку, Бојан Адамич. Популарни савремени музичари су Славко Авсеник, Владо Креслин, Зоран Предин, Перо Ловшин, ДиЏеј Умек, Мањифико и други. Словеначка кинематографија има традицију дугу више од једног века. Карол Гросман, Јанко Равник, Фердо Делак, Франце Штиглич, Јоже Гале, Бештјан Хладник и Карпо Година су једни од познатијих филмских уметника. Савремени филмски режисери Јанез Бургер, Јан Цвиткович, Дамјан Козоле, Јанез Лапајне, и Маја Веис су значајнији пример такозване „ренесансе словеначке кинематографије“. Међу познатијим Словенцима се убрајају и хемичар и добитник Нобелове награде за књижевност Фридерик Прегл, физичар Јожеф Стефан, филозоф Славој Жижек, књижевник Франц Миклошич, физичар Антон Марко Пленчич и математичар Јуриј Вега. Спорт Популарни спортови у Словенији су: фудбал, кошарка и рукомет. Словенија је имала доста успеха у зимским спортовима и њени спортисти су освајали медаље на свим великим такмичењима. Фудбалска репрезентација Словеније је учествовала два пута на Светском првенству и једном на Европском првенству. Под вођством српског стручњака Игора Кокошкова кошаркашка репрезентација Словеније је освојила Еуробаскет 2017. у Турској. Тина Мазе је алпска скијашица и током каријере остварила је двадесет шест победа у Светском купу. На Зимским олимпијским играма 2014. у Сочију, освојила је златну медаљу у спусту, што је прва златна медаља за Словенију на зимским олимпијским играма. Државни празници (нерадни дани) Види још Словеначке покрајине Регистарске ознаке (Словенија) Референце Литература Спољашње везе -{Slovenia.si}-. Влада Републике Словеније Званичан туристички водич Балканске државе Државе у Европи Државе чланице Европске уније Државе чланице НАТО-а


РТС :: Градитељ старог Авалског торња Авалски торањ Градитељ старог Авалског торња / петак, 13. нов 2009, 08:00 -> 12:02 Шездесетих година прошлог века стари Авалски торањ, срушен у бомбардовању 1999, представљао је потврду нових могућности обновљене привреде и способности наших грађевинских предузећа. Један од његових градитеља дочекао је да симбол Београда опет заблиста пуним сјајем. Градитељи новог Авалског торња, који ће за посетиоце бити отворен крајем новембра, кажу да је на тако великим висинама веома тешко радити. А како се градио стари торањ пре више од четири деценије најбоље знају људи који су томе учествовали. Стотинак грађевинаца радило је без дана одмора док нису подигли грађевину висине 202 метра. Првог маја 1965. године, државну заставу на врх торња поставио је Драгомир Глишић, радник грађевинског предузећа Рад, чиме је означен завршетак изградње највеће грађевинске структуре на Балкану. Иако има пуних 97 година, Драгомир се живо сећа тог времена. Каже да се радило "и зими и лети", све док посао није завршен, а њему припала част да подигне заставу на врх грађевине. "Торањ се много ‘њишао’, али није ме било страх", сећа се Даргомир. "Само ја и још један инжењер попели смо се на сам врх торња и поставили барјаче." Од фотографије на којој је са својим пријатељима грађевинцима никад се не одваја. Увек је у његовом новчанику као што је, каже, и Авалски торањ заувек остао у његовом срцу. У одличној кондицији Драгомир има четворо унучади и шесторо праунучади. Син и ћерка, Војислав и Даница, и данас са својим оцем радо причају о времену када је градио стари Авалски торањ. "Сећам се времена када нас је мајка слала на Авалу да видимо где је отац. Он је, нарочито зими, остајао по три-четири дана на градилишту јер је морао неко да дежура", помало се сетом прича Војислав Глишић. Из Ђинђуше код Бојника Драгомир се са породицом, одмах по завршетку Другог светског рата, преселио у Београд. Био је опанчар, фотограф, бавио се и трукерајем, тј. сликао вез на народним ношњама. Времешни старина данас се најбоље осећа у родном селу. Редовно одржава башту, бере воће, памћење га и даље одлично служи тако да разговор с њим представља задовољство за комшије. Ако је у близини и казан у ком се пече ракија онда је то право уживање. "Деда је прави феномен", смеје се Нинослав Дамјановић. Познаје све у селу, за сваког пита и увек је спреман за шалу. Добро је што имамо оваквог старину који највише воли да обиђе комшије кад пеку ракију." Драгомирова ћерка Даница потврдила нам је да њен отац у одличној кондицији. ʺТата је виталнији од мене и до сада ниједном није био озбиљно болестанʺ, каже Даница и додаје да је његова велика жеља да види обновљени торањ на Авали. Ако Драгомир одлучи да 27. новембра дође на Авалу, до видиковца на висини од 124 метра новим лифтом попеће се за четрдесетак секунди, много брже него 1965. године када се пењао да постави "барјаче" и означи крај радова. Једно је сигурно, Драгомир Глишић биће поносан што његов торањ, сада мало виши и много чвршћи, поново стоји на улазу у престоницу. (петак, 03. мај 2013, 13:06) Zoran MaksimovicLoznica [нерегистровани] graditelj starog tornja U Loznici i danas zivi graditelj starog tornja na Avali,od temelja do vrha.Danas ima 85 godina i seca se te davne 1965 te. Njegovo ime je Milija Krstajic ul. Misarska u Loznici.Raduje se kada cuje za nekoga od kolega graditelja, i ovom prilikom zeli sve da ih pozdravi i pozeli im dug zivot i dobro zdravlje.Njegova velika zelja je da dozivi da vidi novi toranj na Avali (уторак, 27. апр 2010, 21:24) Radmila Pavlovic Dubaic [нерегистровани] Moj tata Juga Pavlovic Veoma me je obradovala ova reportaza a ujedno i rastuzila. Zao mi je sto moj tata pomenuti Pavlovic nije doziveo da vidi novi toranj. Secam se njegovih prica o izgradnji tornja.Ujedno sam i ponosna na njega sto je ostao upamcen medju prvim graditeljima TORNJA. Tatinom drugaru zelim dug zivot i dobro zdravlje. Bilo bi lepo kada bi uradili veliku kopiju slike prvih graditelja i kada bi ona dobila pocasno mesto u novom Tornju.S postovanjem Radmila Pavlovic Dubaic cerka Jugoslava Pavlovica lift montera. (уторак, 27. апр 2010, 15:50) fan [нерегистровани] ljudi svaka cast ,ponos srpskog naroda i samog Beogada je bas avalski toranj .Dokayali ste da su ga dzabe rusili i da nam je potreban (петак, 13. нов 2009, 21:29) Dekice,znam da ti je srce prepuno radosti kada gledas svoj toranj. Mozda razmisljas da je nekada bilo teze graditi nego danas. No, dozivesmo da se za koji dan ponovo uzveremo u visine, nebu pod oblake i zajedno sa tobom zagrlimo pogledom Sumadiju i Beograd... Ziv ti bio i penjao se jos mnogo puta. (петак, 13. нов 2009, 18:00) Treba vise ovakvih lepih prica iz cele Srbije a manje raznih virusa i crnih stvari.Svaka cast za godine koje nosi. (петак, 13. нов 2009, 13:36) Srba - CH [нерегистровани] Postovani Dragomire! Veoma sam se obradovao ovom clanku. Neka bi ti dragi Bog podario dobro zdravlje, da bi jos cesto mogao da uzivas posmatrajuci panoramu sa novog tornja. Bio bih veoma srecan da i sam dozivim da posetim novi toranj. Srdacan pozdrav iz Svajcarske! (петак, 13. нов 2009, 12:56) Svaka cast starini a i novinaru koji nam je pokazao prave vrednosti. (петак, 13. нов 2009, 11:46) svaka cast starino-srbine (петак, 13. нов 2009, 11:29) (петак, 13. нов 2009, 10:48) starino od srca ti zelim da pozivis jos jako dugo da mozes jos mnogo puta da obilazis najveci gradjevinski poduhvat iz mladjih dana tvoj i nas ponos AVALSKI TORANJ 1 Торањ у бојама заставе 2 Авалски торањ добио употребну дозволу 3 Отисци Ане и Новака на Авалском торњу 4 Последње провере Авалског торња 5 Градитељ старог Авалског торња


и грца ово што сви чују –


CME 2019 - China Machine Tool Exhibition | Fialan. Поставки из Китая. Бизнес с Китаем 26 - 1 02, 19


У грузинском ресторану у Кијеву ухапшен Михаил Сакашвили | Факти У грузинском ресторану у Кијеву ухапшен Михаил Сакашвили СИЛОМ УБАЧЕН У БЕЛУ „МАРИЦУ“ - ИЗА ХАПШЕЊА ФОРМАЛНО СТОЈИ УКРАЈИНСКА МИГРАЦИОНА СЛУЖБА Video of mikhel Saakashvili arrested in Kiev БИВШИ грузијски председник Михаил Сакашвили, који сада предводи опозициону странку у Украјини Покрет нових снага, приведен је у Кијеву. Његова портпаролка Татјана Баграновскаја рекла је руској државној новинској агенцији ТАСС: „Михаил је ухапшен у ресторану Сулугуни који се налази поред седишта наше партије. Силом је увучен у белу марицу и одвезен у непознатом правцу. Хапшење су извели људи у маскирним униформама који су стигли у три аутомобила“. Сакашилијев сарадник Давид Сакварелидзе рекао је да су хапшење извели припадници украјинских специјалних снага. Међутим, и Служба државне безбедности и Министарство унутрашњих послова тврде да са хапшењем немају никакве везе. Запослени у ресторану „Сулугуни“ посведочили да су неки од маскираних имали ознаке украјинске Пограничне службе, што вероватно значи да ће бити протеран из земље јер му је шеф државе, Петар Порошенко, одузео украјинско држављанство. Суд у Грузији је почетком године у одсуству осудио Сакашвилија на три године затвора због злоупотребе власти приликом помиловању четири полицајца осуђених за убиство банкара. Сакашвили је био председник Грузије од 2004. до 2013, а 2015. је постављен за гувернера украјинске Одеске области. Грузија је раније тражила од Украјине екстрадицију Сакашвилија.


Када је ријеч о историји Дервенте мора се нагласити да је остало мало забиљежених података. Из турских извора сазнајемо да се на мјесту данашњег града налазило село Горња Укрина, које је хиљаду шестоте године имало двије стотине петнаест кућа. Крајем деветнаестог вијека био је то већ град са три хиљаде двјеста домаћинстава. Прва основна (српска) школа почела је да ради 1864. а градска болница двадесетак година касније. До краја деветнаестог вијека већ су развијени и први индустријски погони. Изграђен је парни млин, ткачница, штапара, водовод, а кроз Дервенту је прошла и пруга уског колосијека која је повезивала Брод и Сарајево. Почетком овога вијека Дервента је већ постала и богато трговачко мјесто, а њена околина важила је као један од најплоднијих крајева тадашње Босне. Пред Први свјетски рат у Дервенти су отворене гимназија, учитељска и пољопривредна школа. Након Другог свјетског рата у коме је живот изгубило око хиљаду људи са овог подручја и знатних разарања, Дервента осамдесетих година достиже врхунац у свом развоју и сврстава се у горњи дио љествице средње развијених општина СФРЈ. Пред последњи рат од 57 хиљада становника општине у индустрији текстила, коже и обуће, црне металургије и металопрераде, пољопривредне производње, грађевинарству, графичкој индустрији и другим пратећим дјелатностима било је тринаест и по хиљада запослених. Дервента је имала 17 хиљада становника, а са свим центрима мјесних заједница била је повезана категорисаним путевима. До важнијих центара у ширем окружењу и центара сусједних општина водили су магистрални путеви. То је са њеним географским положајем чинило посебну погодност за проток роба, људи и брзу комуникацију са већим регионалним центрима бивше Југославије.


Како Довести Дете У Моделовање | Опис послова - 2020 Главни Опис послова Како Довести Дете У Моделовање Како Довести Дете У Моделовање Оцените личност вашег детета Возите до успеха Погрешан начин да своје дете уведете у моделирање је да паднете на такозваног агента за таленте који вам приђе у тржном центру и каже вам какво прелепо дете имате. Ова особа ће вас вероватно подвргнути продајном парку високог притиска ради предавања о моделу или фотографија које би вас могле коштати стотине или хиљаде долара, каже Федерална комисија за трговину. Постоје бољи начини за укључивање вашег детета у моделирање. Дечија личност утиче на то да ли је резервисана за моделирање послова онолико колико изгледа. Деца морају бити одлазна и добро опхођена, и добро водити смер. Дете такође мора добро да разговара са људима који се запошљавају и да буде концентрисано на задатак. Мала дјеца могу имати предност јер се могу представљати млађима за задатке, али вјероватно ће дјеловати зрелије јер су старија. Стидљива деца се обично не бирају за моделирање када се такмиче са децом која се смешкају, смеју и показују своју личност. Дете мора да жели да буде узор - жеље родитеља неће бити довољне. Дете које је гурано да се обрадује родитељу обично нема унутрашњи нагон који дете које заиста воли да моделира. То се наилази у интервјуима. Деци је потребан погон да би се моделирали и успели или неће успети у индустрији, рекла је Патти Флеисцхер, власница њујоршке агенције за моделовање, у БабиЦентеру. Потребан је организован, одговоран и посвећен родитељ да дете уђе у манекенство. Родитељ модела може очекивати да ће довести дете на аудиције и сачекати. Кључно је имати довољно слободног времена. Детету ће такође бити понуђена аудиција за моделирање са мало обавештења, што би могло да захтева од вас да бацате оно што радите и одете. Потребне су вам фотографије вашег детета да бисте видели агента, али за њих не треба да платите горњи долар. Направите сопствене снимке који укључују главе у глави и позу за цело тело. Обично вам нису потребне професионалне наглавне главе да бисте мало дете успели да се баве манекенством. Осим тога, требало би их мењати пречесто како дете расте. Једноставно обезбедите фотографију свог детета окренутог фотоапарату и без шминке или реквизита, попут сунчаних наочара или шешира. Погледајте веб локације дечјих модела да бисте сазнали које агенције користе. Проверите код Беттер Бусинесс Буреау-а да бисте утврдили да ли је агенција угледна. Обично је потребно да живите у кругу од 200 миља од агенције која вас представља. Пошаљите агенцијама фотографије вашег детета заједно са писмом у коме се наводи ваша намера. На полеђини сваке фотографије напишите име, старост, величину одеће, боју косе, боју очију и ваше име и адресу детета. Никада не плаћајте агенцији унапред. Агенције за моделирање зарађују након што ваше дете ради тако што узимате проценат, обично 20 одсто, зараде. Колико Зарађује Савезни Запослени? Како Се Изводи Успешна Операција Продаје Излазног Телемаркетинга Како Се Користи Бандер За Палете Дужности Послужитеља Писање Личних Циљева За И Против Бербе Како Постати Менаџер Програма Како Описати Искуство Програмирања Разлика Између Описа Посла И Спецификације Посла Којих Је Пет Најбољих Банака У Сад-У?


Десерт из млека - брзи рецепти сладоледа, лутње, желеа, колача, пудинга - Жіночий журнал Ekobutik.si Цоокинг › Десерт из млека - брзи рецепти сладоледа, лутње, желеа, колача, пудинга Млечни десерт - брзи рецепти за сладолед, пруге, желе, колаче, пудинг 1Млечни десерти - сплошни принципи припреме 3Дессерт фром милк оф априцот стрипе 4Дессерт оф фаст јелли оф милк анд нутс 5Дессерт цхеесецаке оф милк анд цхеесе 6Десерт из млека - оригинални пудинг за плодове и плодове 7Млечни десерт с орасима 8Млечни десерти - трикови и савети Млечни десерти су један од најомиљенијих не само дјеце, већ и велики сласхенс за мекану њежност окуса. Ова укусна јела су такође изузетно корисна због садржаја млечних производа у комбинацији са витаминским састојцима. Такви витамински производи у десертима од млека могу бити воће, бобице, џем и џемови, ораси и кандирано воће. Листа се може наставити дуго времена. Шта тачно додајте састојцима рећи ће вам фантазију! Млечни десерти - сплошни принципи припреме Млеко за десерте мора се узети свеже и пожељно масно. Идеална опција ће бити пастеризовано кравље млеко, доказана робна марка. Да бисте направили десерт, џем, брашно, шећер, путер, јаја, желатину, џем, карамелу и многе друге сличне производе додајте у пиће. Од ових састојака, кувана крема, суфле, коктели, пудинг,сладолед, млечни сируп или желе. Десерти из овог пића припремају се брзо и лако. По жељи можете додати шећер, цимет, неколико капи рума, леда и необичан десерт под рафинираним именом пробаве. Послужите млечне десерте после главног јела, поподне или као свечано слатко јело. Даири сладоледни десерт 100 мл масног млека (боље од фармера); пола литре масне креме; три кокошја јаја; 200 г шећера или праха; 1. Оперите јаја у топлој води и обришите их сувим пешкиром. Разбијте јаја и одвојите протеински део од жуманце у различитим посудама. Протеини се чисте за још један рецепт, а ми ћемо користити само жуманце. Додајте шећер и ванилин. Унесите млеко. 2. Ставите смешу жумањака на полагани пламен и промешајте са куком. Закухамо крему за домаћи сладолед. Смеша ће се постепено згуснути, уклонити са плоче. Одвојили смо за хлађење. 3. Почните да правите крему. Излијте у посуду за мешање. Ради лакшег снабдевања, покријте две трећине капацитета фолије за храну (то ће помоћи да се избегне прскање свих страна током мучења). Фик ит. У леву рупу, уђите у коронски блендер или миксер. Ломимо се спором брзином, постепено прелазећи на најбрже. Када се крема претвори у густу крему, постепено увести мешавину жумањка и млека. 4. Смасх тохомогена пена. Сипајте га у калупе за сладолед и ставите у замрзивач за заптивање. Што је облик већи, то је дуже време замрзавања. Најлакши начин да се кува домаћи сладолед у специјалним мањим облицима са штапићима. По жељи, смеша пене се може једноставно сипати у једну велику посуду, а након замрзавања сладоледа, наметнути је посебном округлом жлицом. Дессерт фром милк оф а априцот стрипе 100 мл масне креме; 5 мл ракије. 1. Кајсије се оперу у води и очисте. Потребна вам је само каша без коре и камења. Смрвите у пиреу и помешајте са млеком. Ставите смешу на спор пламен и пару неколико минута. Уклони се са плоче и охлади на собну температуру. 2. Комбинирајте крему са шећером и протресите је до стабилне пене. У почетку, при малој брзини, а затим постепено повећава. 3. Разбијте се поново при првој брзини, уведите кремасту смјесу креме с пире крумпиром и ракијом. 4. Ставите смешу у замрзивач на сат. Онда поново пуцамо и очистимо га да се охлади. Поступак поновите 3-4 пута. Ставите мешавину пене за сладолед на кремане и послужите. Дессерт оф фаст јеле оф милк анд нутс пола киселог врхња; 150 г шећерног песка; паковање желатине у праху; пола чаше ораха. 1. Почните са припремом желатине. Прелијте га у претходно прокувано и охлађено млеко и промешајте. Оставите за бубрење гелирајуће честице 15-20 минута. Ако се прах не користи, и желатинска плоча, вријеме бубрења се повећава. 2. Касније почињемо загријавати млијеко и нужно промијешати. Чим се честице желатине растворе, одмах искључите. Немојте чекати кључање. Оставите смешу да се осуши. Затим филтрирати кроз фино сито. 3. Очистите шкољке ораха у тигању и пржите. Мешајте како би третман био равномеран. Уклањамо матице на тањиру и чистимо руке коре. Затим исеците орашасте плодове ножем или млином за кафу. По жељи можете ставити врећице у врећицу и брусити их машином за љуљање. 4. Помијешајте заслађен са шећером и пустите га да се пење до масе пјене. Сипати желатинску смешу и мешати је до хомогене конзистенције. Затим сипајте мрвице од ораха. 5. Ставите млечни десерт из силиконских калупа или чистих наочара. Очистимо га у фрижидеру да се охлади. 6. Након неког времена добијамо десерт. Слаткоћа у транспарентним чашама може се одмах послужити столу. Али од силикона се десерт боље извлачи. То је погодно за то тако што ћете уронити калуп 2/3 у топлу воду 3-4 секунде. Дессерт цхеесецаке оф милк анд цхеесе 300 г сендвича; 50 мл течног џема или сирупа. 1. Торта од сира почиње да се припрема од дробљења печених кекса. Погодан је и за продавницу и за кућу. Преведемо га у здјелу и прелијемо преко ње. Додајте маслац и млеко. Ми миксамо. Узмемо форму за колач од сира - који силикон и ставимо у смешу. Притисните доле да бисте добили основу за питу. 2. Желатина се помеша са водом у односу 1: 4 и ми ометамо кашику. Оставите четвртину сата, а затим загрејте док се потпуно не отопи. Не кувајте смешу! Обрађујемо га. 3. У другој посуди, помешајте сир и мешавину павлаке. Уведемо ванилин и умутимо до бујне пене. Додајте охлађену желатину и протресите је на првој брзини пре мешања састојака. 4. Ставите посуду са сецканом сецканом смесом и пошаљите је у фрижидер на неколико сати. Затим добијамо воду и посипамо џемом или сирупом. 5. Уклоните из форме и исеците на делове за послуживање. Десерт из млека - оригинални пудинг за плодове и плодове 300 г кајсија или брескве; 200 г вицториа; 10 г свежег лимунског лимуна; 100 мл свеже исцијеђеног сока од бобичастог воћа; 40 г скроба кромпира; врећицу од ваниле; чашу масне креме; бобице или кришке воћа за прављење десерта. 1.Мешати скроб са истом количином хладне воде и промешати. 2. Оперите и осушите кајсије и победите. Од плодова такође уклоните камење и уклоните кожу за деликатнији укус. Одрежите бобице и плодове на комаде и ставите их у таву. Сипајте сок од бобица. Представљамо сецкану лимунову корицу и шећер. Мијешамо и стављамо на лагану ватру. Додајте мешавину скроба и воде. Моћи ћемо потпуно згуснути масу. Сада, ако желите, можете напрезати гуму из коре. 3. Желатина се помеша са водом (1: 4) и остави на сат. Затим донесите плочу док се потпуно не отопи, спречавајући кључање. Обрађујемо га. 4. Осушите шећер кључањем и охладите. Додајте жуманце и песак. Мало се промешамо и загревамо, можете у воденом купатилу. Угушћена крема се уклања из ватре. Додати желатин и промешати. 5. Протресите крему у пенасту крему, повећану запремину. Додајте крему у млечно жуту крем крему и помешајте. 6. Узмите крематоријум или високу чашу за послуживање. Први слој наноси мјешавину воћа и бобичастог воћа, затим крему и млијеко. Направили смо још два слоја. Ставите цео десерт тако да у једној посуди има најмање четири слоја. Ставите на горњу полицу хладњака 1-2 сата. 7. Израђујемо врх с комадима воћа или бобица. По жељи, десерт може бити украшен лишћем менте. Млечни десерт са орасима пола литре млека; штипање куркуме или шафрана; 50 г шећерапрах; 20 г маслаца; 50 г лешника или индијског ораха. 1. Прва ствар, пола сата, прелијте тортиљом са топлим млеком (50 мл). 2. Улијте у посуду и додајте преостало млеко. Кухати на лаганој ватри док се не закуха у конзистенцији пасте. Све ово време мешајте дрвеном лопатом. Густа смеша, удаљена налик на пластелин, мора изаћи. 3. Орашасти плодови се перу и суше у тигању под ниским температурама. Затим их изрежите на мале мрвице на било који начин. 4. Помијешајте жлицом ораха и залијепите. 5. За десерт, умочите у маслац и лежите са глатким слојем слатке масе. Осушимо се у пећи на температури од 120 ° Ц до чврстог стања. 6. Затим нарежите коцке и послужите као слаткиш. Млечни десерти - трикови и корисни савети Шећер у десертима може се заменити воћем и бобицама. Обрано млеко или суво млеко за десерте није погодно. Може покварити јело. У неким случајевима, кључно млеко је погодно за рецепте. У неким десертима, по жељи, млијеко се може замијенити киселим врхњем. Млечни десерти су бољи за вечеру или у подне, увече нису пожељни за послуживање. Калоријске сластице треба узети као мјеру, иначе ће лоше утјецати на здравље и бројку. Цоокинг Десерт из млека - брзи рецепти сладоледа, лутње, желеа, колача, пудинга Цоокинг Брзи доручак - рецепти за брзи доручак лаваша, сира, јаја, поврћа и воћа Цоокинг Пециво без млека - печење за чај Цоокинг Пециво без млека - печење за чај Материнство Колико млека се чува у фрижидеру: рок трајања Цоокинг Припрема сира од киселог млека код куће Лепота Модне шиљке за жене, сорте, како одабрати тип особе, фотографију Здравље Ефикасно лечење простатитиса код мушкараца: узроци и симптоми болести, списак техника против запаљења простате Здравље Јодофилна флора у фецесу код детета: посебности образовања и узроци, лекови и исхрана Цоокинг Сир код куце - Како се кувају цврсти меки, корак по корак рецепти са фотографије Цоокинг Рецепти конзервиране рибе у аутоклаву код куће: тајне кухања Здравље Симптоми грипа - почетни и главни период инкубације, ток болести и могуће компликације Цоокинг Цвекла салата за зиму - укусни и једноставни рецепти за припрему домаћих празних лименки у лименкама са фотографијом Цоокинг Ливер Цхипмункс - Како кухати на укусним рецептима са пилетином, говедином или свињском јетром Цоокинг Пизза Маргарита - Како направити тијесто и пуњење код куће по рецептима фотографије


Неједнакост – УЧЕНИЧКИ ГЛАСНИК У математици, неједнакост је исказ о релативној величини или реду два предмета, или о томе да ли они исти или нису (Такође погледајте: једнакост) Ознака a < b значи да је a мање од b. Ознака a > b значи да је a веће од b. Ознака a ≠ b значи да је a није једнако са b, али не говори да је једно веће од другог, или чак да се могу поредити по величини. У свим овим случајевима, a није једнако са b, па постоји „неједнакост“. Ове релације се познате као строге неједнакости Ознака a ≤ b значи да је a мање или једнако са b (или, еквивалентно, не веће од b); Ознака a ≥ b значи да је a веће или једнако са b (или, еквивалентно, не мање од b); Постоје и ознаке којим се говори да је једна величина много већа од друге, најчешће за неколико редова величине. Ознака a ≪ b значи да је a много мање од b. Ознака a ≫ b значи да је a много веће од b. Ако је смисао неједности исти за све вредности променљивих за које су чланови неједнакости дефинисани, тада се неједнакост назива „апсолутном“ или „безусловном“ неједнакошћу. Ако смисао неједнакости важи само са одређене вредности променљивих, али је супротна или се поништава за друге вредности тих променљивих, тада се то назива „условна неједнакост“. Графика решења система линераних неједнакости. Неједнакостима се манипулише следећи особине. Ваља имати у виду да је за особине транзитивности, преокрета, сабирања, одузимања, множења и дељења, особина, такође, важи и када се знаци строге неједнакости (< и >) замене њиховим одговарајућим нестрогим знаковима неједнакости (≤ и ≥). Особина трихотомије каже да је: За све реалне бројеве, a и b, тачно једно, од следећег, је тачно: a = b ** a > b Транзитивност неједнакости каже да је: За све реалне бројеве, a, b, c: Ако је a > b и b > c; тада је a > c Ако је a < b и b < c; тада је a < c Особине везане за сабирање и одузимање кажу да је: Ако је a < b, тада је a + c < b + c i a − c < b − c Ако је a > b, тада је a + c > b + c и a − c > b − c то јест, реални бројеви су уређена група. Особине везане за множење и дељење кажу да је: За све реалне бројеве, a, b и c различит од нуле: Ако је c позитиван и a < b, тада је ac < bc и a/c < b/c Ако је c негативан и a < b, тада је ac > bc и a/c > b/c Општије, ово важи за уређено поље. Особине за адитивни инверз кажу да је: За све реалне бројеве a и b Ако је a < b, тада је −a > −b Ако је a > b, тада је −a < −b За све реалне бројеве a и b, који су или оба позитивни или оба негативни Ако је a < b, тада је 1/a > 1/b Ако је a > b, тада је 1/a < 1/b ако су или a или b негативни (али не оба), и b је различито од нуле, онда: Ако је a < b, тада је 1/a < 1/b Ако је a > b, тада је 1/a > 1/b Постоји много неједнакости између средњих вредности. На пример, за било које позитивне бројеве a1, a2, ..., an, важи да је x ≤ G ≤ a ≤ Q, где је Понекад са ознаком „степена неједнакост“ подразумевају једнакости које садрже израз типа ab, где су a и b реални позитивни бројеви или изрази неких променљивих. Ако је x > 0, тада је Ако је x, y, z > 0, тада је За било која два различита број a и b, Ако је x, y > 0 и 0 < p < 1, tada je Ако је a, b>0, тада је Овај резултат уопштио је Р. Озолс 2002. године, када је доказато да ако је a1, ..., an > 0, тада је (резултат је објевљен у летонском научном часопису звездано небо; погледајте референце). Скуп комплексних бројеваs са својим операцијама сабирања и множења је поље, али није могуће дефинисати ниједну релацију ≤ тако да постане уређено поље. Да би постало уређено поље, оно мора да задовољи следећа два услова: ако је a ≤ b тада је a + c ≤ b + c ако је 0 ≤ a и 0 ≤ b тада је 0 ≤ a b Пошто је ≤ тотално уређење, за свако a, или је 0 ≤ a или је a ≤ 0 (у том случају прва особина имплицира да је 0 ≤ ). У оба случаја је 0 ≤ a2; ово значи да је и ; па је и , што значи да је , што је контрадикција. Међутим, оператор ≤ се може дефинисати тако да задовољава први услов („ако је a ≤ b тада је a + c ≤ b + c“). Понекад се користи лексикографски поредак: a ≤ b ако је < или ( и ≤ ) Може се лако доказати да за ову дефиницију a ≤ b имплицира a + c ≤ b + c. Релације нејаднакости сличне оним дефинисаним горе се могу такође дефинисати за вектор колону. Ако се узму вектори (што значи да је и где су и реални бројеви за ), могу се дефинисати следеће релације: ако је за ако је за and Слично томе, могу се дефинисати релације за , , и . Може се уочити да је особина трихотомије није валидна за векторске релације. Ако се размотри случај где је и , види се да не постоји велидан однос неједнакости између ова два вектора. Такође неопходно је да се дефинише мултипликативни инверз пре него што се овај услов размотри. Међутим, за остатак горе поменутих особина, постоји паралелна особина за векторске неједнакости. Главни чланак: Списак неједнакости Математичари често користе неједнакости да ограниче величине за које се тачне формуле не могу израчунати лако. Неке неједнакости се користе тако често, да чак имају своје називе: Неједнакост аритметичких и геометријских средина Заграда за употребу знакова < и > као заграда Делимично уређен скуп Оператор релације, користи се у програмским језицима како би се означила неједнакост. Ако желите да видите још, погледајте овде: Неједнакости између бројевних средина ← Припреме за кронтолни тест из математике


Убрзо је пресрео и своју другу жртву коју је приметио у градском превозу и пратио је до њеног стана. (Танјуг)