Ово су речи рабина Синедриона Реб Менахем Мендел Шнерсона Наши планови за Словене 1. Наша специјална тактика борбе против црвено-смеђих (а сви Словени су црвено-смеђи) је тајно знање, које представља тајну због своје изолованости. Главну оштрицу борбе ми ћемо усмерити против Словенства, изузимајући отпаднике који су блиски са Јеврејима искључиво зарад својих интереса. Истина, те «блиске» ћемо, пошто их искористимо за своје циљеве, избацити из нашег друштва. Словенство, а међу њима Руси су најнепокорнији народ у свету. Непокорни су због својих психичких и умних способности у које су уграђене многе генерације предака, због гена на које се не може утицати, тј. који се не могу се преправити! Словена можеш уништити, али га не можеш покорити. Ето зашто ово семе треба ликвидирати а пре свега значајно смањити његову бројност. 2. Наше методе борбе неће бити војне, већ идеолошке и економске, уз употребу структура моћи опремљених најсавременијим врстама оружја за физичко сузбијање побуне и то још већом жестином него што је то учињено у октобру 1993 године од Врховног совјета Русије. Прво, ми ћемо изделити све словенске народе (од њих 300 милиона, половина је Руса), на мале ослабљене земље са међусобно покиданим везама. Овде ћемо применити нашу стару методу: ЗАВАДИ ПА ВЛАДАЈ! Потрудићемо се да те земље међ 4000 усобно посвађамо и увучемо их у међусобне ратове са циљем међусобног уништења. Украјинац ће мислити да се бори против експанзионистичке Русије, да се бори се за своју самосталност и мислиће да је коначно добио своју слободу, али истовремено потпуно ће постати завистан од нас. Исто то ће мислити и Руси, који ће се наводно борити за своје националне интересе и враћање земље која им је «незаконито» одузета и тако даље. Све то ћемо радити под под изговором различитих суверенитета, борби за националне идеале. Истовремно, нећемо дозволити ни једној земљи самоопредељење на основу националних вредности и традиције. У том рату глупака, словенска стока ће сама себе ослабити и ојачати нас, главне управљаче хаоса који ћемо тобоже стајати по страни и не само да нећемо учествоцати у крвавим догађајим, већ се нећемо ни мешати у њих. Шта више, ми ћемо потпуно себе заштитити. У свест непросвећених Словена ми емо уградити такве стереотипе мишљења, по којима ће најстрашнија реч бити «антисемит». Реч «Јеврејин» ће изговарати шапатом. Помоћу неколико судских процеса (као што је суђење антисемити Осташвилију и након тога његово уништње) и других метода (радија, телевизије застрашујућим филмовима о осветама израелске обавештајне службе Мосад за убиства Јевреја) заплашићемо стоку толико, да ни једном Јевреју неће пасти длака с главе док ће се истовремено Словени убијати на туце, уништавати на хиљаде њих на границама где Јевреју не служе, у миротворним снагама, тероризмом, убиствима. 3. Глуп словенски народ не разуме да су најгори нацисти они који никада и нигде гласно о томе не говоре, а све чине као под окриљем демократије. Управо супротно, ми ћемо учинити да реч фашиста буде забрањена! И ове речи ће се бојати свако кога ми прогласимо фашистом! Ми веома добро знамо да национализам учвршћује нацију и чини је јаком. Парола интернационализам је застарела и у то више нико не верује, па се мора заменити слоганом универзалне вредности то је једно те исто. Ми нећемо дати да се подигне ниједан националистички покрет, а ако се ине покрете ко ји теже да изведу народ изван наше контроле уништићемо огњем и мачем како је то већ урађено у Грузији, Јерменији и Србији. Зато ћемо обезбедити потпуни процват нашем национализму-ционизму, прецизније Јеврејском фашизму, који се по својој тајности и моћи појављује као надфашизам! Није узалуд Генерална скупштина УН 1975. године усвојила резолуцију по којој је ционизам проглашен као највећи облик расизма и расне дискриминације али је услед нашег победоносног похода широм планете, 1992. године та резолуција укинута. Овај међународни орган смо учинили оружјем наших намера за успостављање власти над свим царствима и народима. 4. Бројну популацију Словена ми ћемо лишити националне елите која и одређује раз 4000 вој догађаја и напредак земље и наравно сав ток историје. Зато ћемо у наредних 5 година затворити пола њихових факултета, а у другој половини ћемо ми учити. Пустићемо тамо Јермене, Чечене, Цигане и њима сличне. Тежићемо ка томе да у владама словенских земаља буде што је могуће мање представника главних (суверених) народа, њих ћемо заменити нашом јеврејском елитом. У средствима масовног информисања на радију, телевизији, у штампи, у уметности, литератури, позоришту, биоскопу, ми ћемо постепено потискивати националне кадрове, заменивши их нашим, или у крајњем случају космополитским кадровима. Спровешће се хуманизација образовања, а као резултат тога, значај предмета који структурирају мишљење коришћењем леве и десне полусфере мозга, биће умањен и деструктуиран: а) језик и литература б) физика и математика О историји се нема шта ни говорити. Даћемо стоци свој поглед на историју у коме ћемо показати да се сва људска еволуција кретала ка томе да се Богоизабрани јеврејски народ призна за владаре над целим светом. Уместо националних вредности, даћемо вам патриотизам балалајки и пијаних суза. И овде ће наш циљ бити да се заменимо црвено-смеђе (црвено-смеђи, Јевреји тако називају Словене, прим. прев.) елиту нашом. У словенским земљама нећемо дозволити развој науке, а језгро научника (Академију наука) чиниће наши људи. Нећемо допустити никакве високе технологије, што ће довести до потпуне пропасти индустрије коју ћемо свести на производњу предмета који су неопходни за ограничен број робова који нама обезбеђују сировине. Међу грађанима је много инжењера, квалификованих радника, учитеља. Ми ћемо им направити такве услове живота (недостатак радних места, висока станарина, високе цене комуналних услуга, превоза), да ће сами бежати, онако како сада беже Руси из земаља ЗНД у напуштена села на северу, где им се чини да ће лакше живети, што ће у суштини такође бити варка. Разбијте омладину и победићете народ! То је наша девиза. Лишићемо ваше друштво омладине, покварићемо је сексом, роком, насиљем, алкохолом, пушењем, наркотицима, то јест, лишићемо ваше друштво будућности. Ударићемо на породицу, рушећи је, смањићемо стопу рађања. Хитлер је био глуп и незрео. Он је деловао директно, отворено. И зато је морао да уради невероватно велики посао да милионе људи спали, стреља, закопа исл. Он је оставио крваве трагове. Ми ћемо деловати брже: код нас неће бити трагова. Ако се рађање смањи макар за половину то ће унуштити годишње 2-3 милиона Руса без било каквих трошкова. Нису потребне пећи, муниција и гробови. И нема трагова. Нису се родили и криваца нема. Изградићемо криминалцима боље услове живота него за стоку која ради, из тамница ћемо пуштати злочинце како би било више убистава, пљачки, нестабилности. Амнестије ће се односити само н 4000 а лопове и убице, укратко, на све осим на оне који су осуђени за распиривање међунационалног раздора, што представља тренутно замену за закон о антисемитизму. У народу ћемо посејати страх. Страх за живот који више ништа неће вредети, страх за радно место које у сваком тренутку може бити одузето, страх за будућност блиских Страхом ћемо управљати. 5. Ови грандиозни задаци ће бити реализовани у неколико етапа. Сада се већ 85% обале Северног Леденог океана налази у нашим рукама (шири круг становништва још није свестан тога), захваљујући замршеним и народу неразјашњеним договорима који су закључени током власти Горбачова и Јељцина. Већ сада, у земљама на југу Русије живи пола милиона Јермена то је наша предстража. У прво време, ради преваре, ми ћемо прогласити на Кубану Јерменску републику, а затим, прогнавши козаке, претворићемо је у Хазарију Израел. Помоћи ће нам то, што су козаци стално пијани, што воле власт и ради тога су спремни да се сукобе једни са другима. Истина, постоји још једна организациона структура православни клир. Ми ћемо послати међу свештенике своје јудејске представнике, којима је, по талмуду, дозвољено да испуњавају ритуале других религија чувајући у срцу своју веру, јудаизам. Остале ћемо поткупити. А оне који на то не буду пристали, њих ћемо уништити. Код Руса, осим ових, није остало мање-више организованих структура, тако да стока није способна да се уједини и да их изгради, јер је руска стока већ успавана и деградирана и није способна да се организује. Ако је у 19. веку САД купила од Русије Аљаску, она ће у 21. веку купити цео Сибир. Коме ће припасти сибирске територије између Јенисеја на западу, Северног Леденог океана на северу, Тихог океана на истоку и границе Кине и Монголије на југу? Та земља својом површином два пута превазилази територију САД-а. Ар земље ће се куповати по цени од 1000 долара, и за цео Сибир биће потребно платити 3 трилиона долара, у периоду од 20 година. Годишње ће се плаћати 200 милиона долара, од којих ће половина одлазити на увоз робе из САД. Сибирци не могу побећи од тога да се морају подчинити неком страном утицају, а САД ће им изгледати пријатније него њихови азијатски суседи. На крају крајева, Владивосток је ближи Лос Анђелесу, него Москви 6. Да бисмо спровели ове, за нас више него битне мере, ми ћемо под видом демократских промена дати словенској стоци монархију. Свакоме народу даћемо председника-марионету. И даћемо им што више галаме, помпе и бљештавила! Монархизам је добар због тога што сву енергију масе усмерава у ветар. Одвлачи им пажњу од нашег тајне активности структуирања становништва по обрасцу који нама одговара. Председник, то је фигура тобоже изабрана од стране народа (а ми ћемо успоставити изборну процедуру тако да све изгледа да је по закону), помоћу које ћемо управљати свим нео 4000 ;пходним процесима. Председник ће имати неограничено пуномоћје. Премештањем кадрова на више позиције структура моћи, он ће на њихово чело поставити наше људе. Војска, Министарство унутрашњих послова, Државна безбедност и све специјалне јединице биће директно подчињене председнику. А то значи нама. У нашим рукама биће само конци који воде до руку председника. И ми ћемо повлачити те конце онако како је потребно, у циљу остваривања грандиозне замисли покоравања свих племена и царстава и потчињавања нашем наднароду, кога је изабрао Бог Израиљев. 7. Али оно што је главно то је новац. Новац ради све. Новац је власт. Новац је сила. Ко има новац, тај има оружје и то најмодерније. Он има армију најамника. Новац влада средствима масовног информисања која заглупљују милијарде људске стоке. Новац купује људе који су нам потребни. Новац уклања непокорне. Бомбардује фанатике који нам се противе Ирачане, Србе, а у перспективи Русе. Капиталом и освајањем власти се решава све. Ми већ више од 3 хиљаде година увежбавамо нагомилавање капитала и освајање власти и нико нам у томе не може бити раван. Ви немате свог новца. Немате ни своје власти. Немате је и нећете је ни имати! Нећемо вам то дозволити! Ми вас неизмерно мрзимо! Та мржња нам даје снагу да вам се смејемо у лице, да се учврстимо уз ваше поверење и да управљамо вама показујући бригу за вас и за вашу децу, за будуће унуке и праунуке, којих у стварности неће ни бити. Ви сте осуђени на пропаст. И све док ви не схватите ову просту истину, све док се батргате, до тада ће вас тући више него обично. Ако будете послушни, остаће вас 6570 милиона јединки, а у противном 4045 милиона. Оно што је тренутно важно је да се одржимо још најмање 2-3 године. А затим за нас у овој земљи више неће бити никаквих проблема. Направићемо таква заштитна средства да се нико од вас и не помакне. Све што ће бити, нама је познато, и све је од нас контролисано и тајно управљано. И нико нема снаге да нам се супротстави. Шта ћемо урадити 1. Светске залихе индустријских сировина се троше и већ на почетку следећег миленијума западно друштво неће моћи да задржи свој ниво потрошње без нових извора колонијалних земаља, донора. Зато су наша стремљења сада усмерена на Русију и то из два разлога: Први ликвидација најмоћније независне империје која заузима шестину површине Земље. Други завладати њеним богатствима која чине 60-70% укупне количине светских залиха сировина и 75-80% откривених светских залиха нафте и гаса концентрисаних у Сибиру и на обалама Северног Леденог океана. 2. Клима планете се мења, планета је изложена интензивном отопљењу. Пустиња се шири на север брзином од 10км годишње, а исушивање земље брзином од 25км годишње. Већ сада, древни светски центри: Атина, Рим, и пре свега, Јерусалим (Израел) спадају у зону вештачког наводњавања. Кроз 20 30 k 2944 5;одина биће потребно размишљати о пресељењу огромних маса цивилизованих народа у северније делове од места где они тренутно живе. У то време, на Кубану, у Ростовској области, у Украјини, биће изузетна суптропска клима, а у Черноземју и на северу Украјине, клима садашњег Предкавказја. Ако се сетимо историје, треба признати да су те земље у ставри исконске земље древне јудејске Хазарије то јест Израела, које је освојила Кијевска Русија у 10. веку. Словени су овде привремени гости и они подлежу исељавању. Ми ћемо вратити ту територију и на тој благодатној земљи ћемо саградити Велику Хазарију јудејску државу исто онако како смо пре 50 година саградили Израел, потискујући Палестинце. Овде ћемо преселити део Израиљаца, а словенску стоку ћемо прогнати далеко на север, иза граница Москве. Тамо ће бити мала северна територија резерват са компактним становништвом, сличан индијанским резерватима у Америци. Извор: Русский взгляд ДОДАТАК: НАРОДНА ВЛАСТ РУСИЈЕ ПОСЛЕ ОКТОБАРСКЕ РЕВОЛУЦИЈЕ Од 22 члана прве комунистичке владе 17 су били Јевреји. Од 119 чланова комунистичког Руског савета који је владао Русијом непосредно после револуције чак 81 је био Јевреј. Поред тога, од 554 виша руководиоца Совјетског Савеза у постреволуционарном периоду 447 су имали јеврејско порекло. САВЕТ НАРОДНИХ КОМЕСАРА: 1. Председник Савета Уљанов (Лењин); Рус. 2. Комесар за Спољне послове, Чичерин (по матери Јеврејин); Рус 3. Комесар за послове националности, Чугашвили; Рус. 4. Претседник Вишег економског савета Лурје (Лерин); Јерменин. 5. Комесар за установљење, Шлихтер; Јеврејин. 6. Комесар пољопривреде, Гритјан; Јерменин. 7. Комесар Државне контроле, Ландер; Јеврејин. 8. Комесар Војске и морнарице, Бронштајн (Троцки); Јеврејин. 9. Комесар државног ерара, Кауфман; Јеврејин 10. Комесар јавних рад 3ff9 ова, Шмит; Јеврејин. 11. Комесар јавног снабдевања, Е. Лилина (Книгисен); Јеврејка. 12. Комесар народне просвете, Луначарски; Рус. 13. Комесар за вероисповест, Шпицмерг; Јеврејин. 14. Народни комесар Алфелбаум (Зиновјев); Јеврејин. 15. Комесар за јавну хигијену, Анвелт; Јеврејин. 16. Комесар финансија, Гуковски; Јеврејин. 17. Комесар печата, Коген (Володарски убијен); Јеврејин. 18. Комесар за изборе, Радомисљски (Урицки убијен); Јеврејин. 19. Комесар правде, Штајнберг; Јеврејин. 20. Комесар за евакуацију, Фенигштајн; Јеврејин. 21.и 22. Његови помоћници, Равич и Заславски; Јевреји. Укупно 22 члана: Руса 3, Јермена 2, Јеврејина 17. ВОЈНИ КОМЕСАРИЈАТ 1. Комесар Војске и Морнарице, Бронштајн (Троцки); Јеврејин. 2. Председник револуционарног штаба Сев. Војске, Финшман; Јеврејин. 3. Комесар Војно-судски 12-те Армије, Ромм; Јеврејин. 4. Политички комесар 12-те Армије, Мејчик; Јеврејин. 5. Политички комесар 4-те Армије, Ливенстон; Јеврејин. 6. Председник савета армије Западног фронта, Позерн; Јеврејин. 7. Политички комесар Московског Војног Округа, Губелман; Јеврејин. 8. Комесар Политички Витебскога Вој. Округа, Дејб; Јеврејин. 9. Комесар за војну реквизицију града Слуцка, Калмановић; Латиш. 10. Политички комесар Самарске дивизије, Бекман; Јеврејин. 11. Војни комесар исте дивизије, Глузман; Јеврејин. 12. Комесар реквизиционог одреда Московског Округа, Зузманович; Јеврејин. 13. Председник Главног москов. војног. савета, Бронштајн (Троцки); Јеврејин. 14. и 15. Његови помоћници, Гришфелд и Скљански; Јевреји. 16. и 17. Чланови истог савета: Шородак и Петч; Јевреји. 18. Војни комесар московске области, Штајнхард; Немац. 19. Војни комесар московске области, Дулис; Латиш. 20. Комесар школе пограничне групе, Глајзер; Латиш. 21. Политички комесар 15-те дивизије Савета, Дзенис; Јеврејин. 22. Политички комесар 15-те дивизије Савета, Плонски; Латиш. 23. Комесар Војног савета кавкаских армија, Лехтинер; Јеврејин. 24. и 25. Изванредни комесари Источног фронта, Буно и Шилман; Јевреији. 26. и 28. Чланови Казанског Војног савета Розенхолц, Мејхоф, Незенхолц; Јевреји. 29. Командант црвене армије у Јарославу, Геккер; Јеврејин. 30. Начелник Петровградског војног комесеријата, Цајгер; Јеврејин. 31. Политички комесар Петроградског војног округа, Гитрис; Јеврејин. 32. Командант Западног фронта према Чехословачкој, Вацетис; Латиш. 33. Члан савета војне комуне, Лазимер; Јеврејин. 34. Начелник војне комуне (бив. аустр. официр), Колман; Јеврејин. 35. Војни комесар Московског вој. округа, Матказ; Јеврејин. 36. Начелник одбране Крима, Зак; Јеврејин. 37. Командант курског фронта, Слузин; Јеврејин. 38. Његов помоћник, Силберман; Јеврејин. 39. Политички комесар Румунског фронта, Спиро; Јеврејин. 40. Пуномоћник за преговоре о миру с Немачком, Давидовић; Јеврејин. 41. Кандидат, Шнеур; Латиш. 42. Војник, Смирнович; Јеврејин. Дакле од 43 члана: Руса 0, Латиша 8, Немаца 1, Јевреја 34. КОМЕСАРИ УНУТРАШЊИХ ПОС& 4000 #1051;ОВА 1. Народни комесар Апфелбаум (Зиновјев), Јеврејин. 2. Његов помоћник черзвичајне комисије (Ч. К.-а) Радомисљски (Урицки) убијен од свог политичког друга; Јеврејин. 3. Начелник пропаганде, Голденрудин; Јеврејин. 4. Председник економске комисије Пертогр. комуне, Ендер; Јеврејин. 5. Потпредседник комисије за хигијену, Рудник; Јеврејин. 6. Комесар за евакуацију избеглица, Фенгштајн; Јеврејин. 7. Његов помоћник, Абрам Крахман; Јеврејин. 8. Комесар Петроградског печата, Володарски (убијен); Јеврејин. 9. Петроградски градоначелник, Шнајдер; Јеврејин. 10. Московски градоначелник, Мичор; Јеврејин. 11. Комесар Московског печата, Красиков; Јеврејин. 12. Комесар Петроградске полиције, Фејерман; Јеврејин. 13. Начелник бироа за печат, Мартинсон; Јеврејин. 14. Московски комесар јавне безбедности, Розентал; Јеврејин. Чланови Петроградске Чрезвичајне комисије Чека 15. Мејкман; Јеврејин. 16. Гиллер; Јеврејин. 17. Козловски; Пољак. 18. Водел; Јеврејин. 19. И. Размирович; Јеврејка. 20. Ђесперов; Јерменин. 21. Иселевич; Јеврејин. 22. Крассиков; Јеврејин. 23. Бухан; Јерменин. 24. Мербис; Латиш. 25. Пајкис; Латиш. 26. Анвелт; Немац. Чланови Савета Петроградске комуне 27. Зорке; Јеврејин. 28. Радомисљски; Јеврејин. Чланови Московске Чрезеичајне Комисије Чека 29. Председник; Дзержински; Пољак. 30. Подпредседник: Поерс; Латиш. 31. Шкловски; Јеврејин. 32. Кнејфис; Јеврејин. 33. Цејстин; Јеврејин. 34. Размирович; Јеврејин. 35. Кронберг; Јеврејин. 36. Хајкина; Јеврејка. 37. Карсон; Латиш. 38. Шауман; Латиш. 39. Лентович; Јеврејин. 40. Ривкин; Јеврејин. 41. Антонов; Рус. 42. Делафабр; Јеврејин. 43. Циткин; Јеврејин. 44. Е. Розмировић; Јеврејин. 45. Свердлов; Јеврејин. 46. Бизенски; Јеврејин. 47. Бљумкин (убица фрофа Мирбаха); Јеврејин. 48. Александрович; Рус. 49. Рајтенберг; Јеврејин. 50. Финес; Јеврејин. 51. Закс; Јеврејин. 52. Јаков-Голдин; Јеврејин. 53. Голперштајн; Јеврејин. 54. Книггисен; Јеврејин. 55. Лацис; Латиш. 56. Дејбољ; Латиш. 57. Сејзан; Јерменин. 58. Дејбкин; Латиш. 59. Начелник Таганрогског затвора, Либерт; Јеврејин. 60. Фогељ; Немац. 61. Закис; Латиш. 62. Шиленкус; Јеврејин. 63. Ансол; Латиш. 64. Председник комисије Трубецког бастиона и Петровловске тврђаве, Модел; Јеврејин. Свега 64 члана, од којих: Руса 2, Пољака 2, Јермена 3, Немца 2, Латиша 10, Јевреја 45. КОМЕСЕРИЈАТ ИНОСТРАНИХ ПОСЛОВА 1. Народни комесар, Чичерин (прогнан); Рус. 2. Његов помоћници: Карахан; Јерменин. Фритче; Латиш. 3. Директор пасошне експедиције, Марголин; Јеврејин. 4. Консул у Берлину; Јофе; Јеврејин. 5. Придоддат консулату у Берлину (кажњен у 1919 год. као комесар Баварске Совјетске републике), Левин; Јеврејин. 6. Начелник бироа штампе и информација при посланству у Берлину, Акселрод; Јеврејин. 7. Изванредни пуномоћник у Паризу и Лондону, Бек; Јеврејин. 8. Консул у Бечу и Лондону, Розенфелд (Камењев); Јеврејин. 9. Посланик у Христијанији, Бејтлер; Јеврејин. 10. Консул у Глазгову, Малкин; Јеврејин. 11. Председник делегације за мир у 4000 050;ијеву, Каин Раковски; Јеврејин. 12. Његов помоћник, Мапуилски; Јеврејин. 13. Правни консул, Астшуб, (Илсен); Јеврејин. 14. Генерални конзул у Кијеву Гринбаум, (Кшевински); Јеврејин. 15. Генерални конзул у Одеси, А. Бек; Јеврејин. 16. Консул у Америци, Мартенс; Немац. Дакле од 17 чланова: Руса 1, (па и њега су протерали), Јерменин 1, Латиш 1, Немац 1, Јевреја 13. КОМЕСЕРИЈАТ ФИНАНСИЈА 1. Први комесар (због сумњиве делатности био је протеран из Париза), Мержвински; Пољак. 2. Његов помоћник, Дон-Соловеј; Јеврејин. 3. Комесар, Исидор Гуковски; Јеврејин. 4. Његов помоћник, И. Акселдор; Јеврејин. 5. Директор канцеларије, Закс (Гладнев); Јеврејин. 6. Директор канцеларије, Богољепов; Рус. 7. Главни секретар, Хаскин; Јеврејин. 8. Његов помоћник, Берта Хиневич; Јеврејка. 9. Председник финансиских конгреса савета, Лацис; Латиш. 10. Његов помоћник, Вејстман; Јеврејин. 11. Комесар за ликвидацију руско-немачких рачуна, Фирстберг; Јеврејин. 12. Главни секретар његов, Коган; Јеврејин. 13. 14. и 15. Администрација народних банака, Михелсон, Закс, и Акселрод; Јевреји. 16. Садников; Рус. Финансијски агенти 17. У Берлину, Лаундау; Јеврејин. 18. У Копенхагену, Воровски; Јеврејин. 19. У Штокхолму, Абраам Шнекман; Јеврејин. 20. Главни ревизор народних банака, Кан; Јеврејин. 21. Његов помоћник, Горенштајн; Јеврејин. 22. Главни комесар за ликвидацију приватних банака, Анрик; Јеврејин. 23. Његов помоћник, Мојсеј Ковш; Јеврејин. Чланови техничке комисије за ликвидацију приватних банака 24. Ељашевич; Јеврејин. 25. Г. Хифтлих; Јеврејин. 26. А. Рогов; Јеврејин. 27. Г. Лемерих; Јеврејин. 28. А. Розенштајн; Јеврејин. 29. А. План; Латиш. Дакле, од 29 чланова: Руса 2, Латиша 2, Пољак 1, Јеврејина 24. КОМЕСЕРИЈАТ ПРАВДЕ 1. Народни комесар, и. Штајнберг; Јеврејин. 2. Комесар касационог суда, Шредер; Јеврејин. 3. Председник Московског револуционарног трибунала, И. Берман; Јеврејин. 4. Комесар сената у Петровграду, Бер; Јеврејин. 5. Претседник врховне револуционарне комисије, Бронштајн (Троцки); Јеврејин. 6. Претседник иследничке комисије при револуционарном трибуналу, Блузман; Јеврејин. 7. Судија тога трибунала, Легендорф; Јеврејин. 8. Судија тога трибунала, Слицки; Јеврејин. 9. Прокуров трибунала, Фридкин; Јеврејин. 10. Главни секретар конфиденционог оделења, Хајнбарк; Јеврејин. 11. Главни секретар народне комуне, Ширвин; Јеврејин. 12. Комесар за народну заштиту, Луцки; Јеврејин. Народни заштитници 13. Г. Антокљски; Јеврејин. 14. В, Аронович; Јеврејин. 15. Р. Биск; Јеврејин. 16. И. Бајер; Јеврејин. 17. А. Гундар; Јеврејин. 18. Г. Давидов; Јеврејин. 19. Р. Кастарјанц; Јерменин. Дакле, од 19 чланова: Руса 0, Јерменин 1, Јевреја 18. КОМЕСЕРИЈАТ ЗА ХИГИЈЕНУ 1. Комесар, Дауге; Немац. 2. Начелник Фармацеутског одељења, Рапопорг; Јеврејин. 3. Његов помоћник, Фукс; Јеврејин. 4. Директор комисије против бенерич. Болести, Вебер; Јеврејин. 5. Директор комисије за заразне болести, Вољсон; Јеврејин. Дакле, од 5 чланова: Руса 0, i 4000 3;емаца 1, Јевреја 4. . КОМИСИЈА НАРОДНЕ ПРОСВЕТЕ 1. Народни комесар, Луначарски; Рус. 2. Комесар Северне Области, Гринберг; Јеврејин. 3. Претседник комисије васпитног института, Г. Золотницки; Јеврејин. 4. Начелник Муниципалне секције, Лурје; Јеврејин. 5. Начелник Пластичког института, Штенберг; Јеврејин. 6. Главни секретар комесаријата, М. Ајхенхолц; Јеврејин. 7. Начелник позоришне секције (жена Камењева), О. З. Розенфелд; Јеврејка. 8. Њена помоћница, Зац; Јеврејка. 9. Директор 2. департмана, Гројним; Јеврејин. Чланови професори социјалистичке академије наука 10. Рејснер; Немац. 11. Фритче; Латиш. 12. Гојхборк; Јеврејин. 13. М. Покровски; Рус. 14. Велтман; Јеврејин. 15. Собељсон; Јеврејин. 16. Крупскаја; Јеврејка. 17. Нахамлес Стеклов; Јеврејин. 18. Стучка; Јеврејин. 19. Немировски; Јеврејин. 20. И. Раковски; Јеврејин. 21. К. Р. Левин; Јеврејин. 22. К. С. Ољшански; Јеврејин. 23. З. Р. Шетенберг; Јеврејин. 24. Гурвич; Јеврејин. 25. Лудберг; Јеврејин. 26. Ерберг; Јеврејин. 27. Келтулон; Мађар. 28. Гроссман (Рошчин); Јеврејин. 29. Крачковски; Јеврејин. 30. Урсинен; Финац. 31. Тоно Сирола; Финац. 32. Розин; Јеврејин. 33. Данчевски; Јеврејин. 34. Глејцер; Јеврејин. 35. Голденрудин; Јеврејин. 36. Будин; Јеврејин. 37. Карл Рапопорт; Јеврејин. 38. Ротштајн; Јеврејин. 39. Лурје; Јеврејин. 40. Меринг; Немац. 41. Газе; Јеврејин. Почасни чланови исте академије 42. Роза Луксембург; Јеврејка. 43. Клара Цеткин; Јеврејка. Литературни биро Московског пролетеријата 44. Ајнхенхолц; Јеврејин. 45. Полански (Лебедев); Јеврејин. 46. Херсонскаја; Јеврејка. 47. В. Зајцев; Јеврејин. 48. Брендер; Јеврејин. 49. Ходасевич; Јеврејин. 50. Шварц; Јеврејин. 51. Директор 1. департмана, Познер; Јеврејин. 52. Управитељ комесеријата, Алтер, Јеврејин. Дакле од 52 члана: Руса 2, Финца 3, Латиш 1, Мађар 1, Немац 2, Јеврејин 43. КОМЕСЕРИЈАТ ЗА СОЦИЈАЛНУ ПОМОЋ 1. Народни комесар, Е. Лилиан (Книгисен); Јеврејка. 2. Директор, Паузнер; Јеврејин. 3. Главни секретар, Е. Хелфман; Јеврејин. 4. Помоћник секретара, Роза Хауфман; Јеврејка. 5. Директор пензионог одељења, Левин; Јеврејин. 6. Директор канцеларије, К. Ф. Розентал; Јеврејин. Дакле, од 6 чланова: сви су Јевреји. КОМЕСЕРИЈАТ РАДА 1. Народни комесар, В. Шмит; Јеврејин. 2. Његов помоћник, Радус, (Зенкович); Јеврејин. 3. Начелник комисије јавних наоружања; Јеврејин. 4. Комесар за јавна наоружања, М. Велтман; Јеврејин. 5. Његов помоћник, Кауфман; Немац. 6. Главни секретар, Раскин; Јеврејин. 7. Члаан Комесаријата, Кушнер; Јеврејин. 8. Директор експлозивног одељења, Зарх; Јеврејин. Дакле, од 8 чланова: Руса 0, Немац 1, Јевреја 7. . КОМИСИЈА ЗА ОБНОВУ ГРАДА ЈАРОСЛАВЉА 1. Председник, И. Д. Тартаковски; Јеврејин. 2. Главни агент, Исидур Заблудски; Јеврејин. Дакле, оба члана су Јевреји. http://vizionarski.wordpress.com/


„Драгон” превози опрему на Међународну свемирску станицу (ВИДЕО)


source: wikipedia

text: 1850. је била проста година. Догађаји Јануар 28. јануар — Хенри Клеј је представио америчком Конгресу компромис из 1850. Фебруар Март Април Мај Јун Јул 9. јул — Милард Филмор је инаугурисан за 13. председника САД, након смрти Закарија Тејлора. 24. јул — 25. јул — Битка код Иштеда Август Септембар 9. септембар — Компромисом из 1850. трећина територије на које је Тексас полагао право (данас делови Колорада, Канзаса, Новог Мексика, Оклахоме и Вајоминга) је прешло под федералну управу у замену за преузимање дуга од 10 милиона долара тексашког дуга пре његове анексије. Октобар Новембар 29. новембар — Закључен је споразум Оломуцке пунктације. Децембар Рођења Април 12. април — Николај Голицин, руски политичар. Мај 21. мај — Ђузепе Меркали, италијански вулканолог и сеизмолог. († 1914) Јун 15. јун — Ђорђе Вајферт, српски привредник. († 1937) 24. јун — Херберт Киченер, британски фелдмаршал Јул 9. јул — Иван Вазов, бугарски књижевник Децембар 4. децембар — Луиђи Кадорна, италијански маршал Википедија:Непознат датум — Милан Антоновић, српски архитекта. († 1929) Смрти Јул 2. јул — Роберт Пил, премијер Уједињеног Краљевства. 9. јул — Закари Тејлор, 12. председник САД. Август 26. август — Луј-Филип I, француски краљ Децембар 1850-е 41850


source: fineweb

text: Обавештење Светог Синода Бугарске Патријаршије поводом изненадне смрти Митрополита варненског Кирила Са великом тугом Канцеларија Светог Синода Бугарске Патријаршије обавештава да се данас, 9. јула 2013. године, преставио у Господу Митрополит варненски и великопреславски Кирил. Према информацијама из Епархије варненске и великопреславске тело митрополита Кирила, које је пронађено на плажи недалеко од митрополитске резиденције у градском округу "Траката", тренутно се налази у Одељењу за судску медицину у Варни. Информације објављене у медијима да је смрт изазвана насилним путем у овим тренуцима нису потврђене. Свети Синод Бугарске Патријаршије позива све православне хришћане да узнесу искрене молитве Богу да прими душу митрополита Кирила тамо где праведни почивају. У складу са чланом 84 Устава Бугарске Православне Цркве, Свети Синод Бугарске Патријаршије састаће се у пуном саставу сутра, 10. јула 2013. године у 10 часова, да би одредио датум сахране и именовао администратора Епархије варненске и великопреславке, који ће канонски да управља пословима епархије до избора наследника покојног митрополита Кирила. Изражавамо искрено саучешће свештенству и верницима обудовљене Епархије варненске и великопреславске. Нака је вечна, блажена и светла успомена на у Христу уснулог Митрополита варненског и великопреславског Кирила. Бог да му душу прости! Одељење за односе са јавношћу Светог Синода Бугарске Патријаршије


text: Одржавањем вечери младих пјесника, у Мостару је завршена манифестација „Шантићеве вечери поезије“ коју организују Српско просвјетно и културно друштво „Просвјета“ и Српско културно-умјетничко друштво „Гусле“. Потпредсједник СПКД „Просвјета“ Ранко Чворо рекао је да су 97. „Шантићеве вечери поезије“ протекле у духу са Шантићевим опредјељењима. Он је додао да је пјесничко вече младих пјесника послало лијепе, здраве и добронамјерне поруке. „Само млади пјесници могу наставити оно што је традиција и култура града и што је у функцији зближавања и лијепог друговања“, нагласио је Чворо. На синоћњој пјесничкој вечери учествовали су Веселин Гатало, Виктор Стојкић, Иван Врљић, Анес Оручевић и младе пјесникиње Ивана Везилић и Милица Радовановић. Веселин Гатало, који је и модерирао пјесничко вече, нагласио је да је Мостар велики град који је имао велике људе попут Шантића, Светозара и Владимира Ћоровић, Јована Дучића који је ту живио, Мусу Ћазима Ћатића и многе друге. „Сви ми имамо коријене. Коријени су нам заједнички или нам се додирују. Без њих не можемо макнути и они су ти који нас тјерају да надрастемо сами себе. Поезија је један од начина да то учинимо“, истакао је Гатало. Иван Врљић каже да је Шантић космополита и један од највећих пјесника чија су се дјела увијек читала изнова. Анес Оручевић истакао је да је Шантић један од највећих поета са Балкана. „Он је прије свега био човјек, па тек онда пјесник“, каже Оручевић. Милица Радовановић изразила је задовољство што учествује на „Шантићевим вечерима поезије“, наводећи да управо у Шантићу види пјеснички узор, те да неке њене пјесме носе назив по Шантићевим записима. „Шантићеве вечери поезије“ почеле су 5. октобра, а у оквиру манифестације Петар Божовић је извео монодраму „Чеговић“, представљени су збирка приповједака „Зановијет“ Олге Бикар, књига „Рат и мир у БиХ“ Мирјане Кусмук, „Фолклорно насљеђе Срба у Брадини“ аутора Горана Ковачевића, те текст „Сликарска домишљатост Филипа Л. и Вронског“ аутора Дамјана Шантића. Сви програми су одржани у Владичанском двору у Мостару, док је вече под називом „Невесиње-друга Шантићева кућа“ одржано у Невесињу, у сарадњи са тамошњим СПКД „Просвјета“.


text: Лојна жлезда Лојнице или лојне жлезде (лат. glandulae sebaceae) су жлезде које излучују лој. Смештене су у кожи уз корен длаке. Грађене су по типу разгранатих жлезда, a секрет стварају још док је плод у материци. Функција им се смањује у старости (старачка сува кожа). Својим секретом штите кожу од хладноће, a длаке од сушења.


text: 15. август (15.08.) је 227. дан у години по грегоријанском календару (228. у преступној години). До краја године има још 138 дана. Догађаји 1057 — Убијен шкотски краљ Магбет, који је 17 година раније освојио престо убивши тадашњег шкотског краља Данкана. 1261 — Михаило VIII Палеолог вратио Константинопољ и поново га прогласио престоницом Византије. Град 1204. освојили крсташи, спалили га и опљачкали и с Млечанима га прогласили престоницом Латинског царства, а престоница Византије премештена у Никеју (Никејско царство). 1444 — Сегедински мир 1534 — Шпански монах Игнасио де Лојола основао у Паризу римокатолички језуитски ред, којег је папа Павле III признао шест година касније. 1834 — Британски парламент усвојио закон о колонизацији Јужне Аустралије. 1843 — У Копенхагену отворен Тиволи парк. 1914 – Први светски рат: Почетак Церске битке, прве савезничке победе у Првом светском рату. 15-24. август 1914. 1914 — Проласком брода „Анкон“ отворен Панамски канал, прокоп дуг 81,6 km, који у најужем делу средње Америке спаја Атлантски и Тихи океан. Канал је званично отворен тек у јулу 1920. 1914 – World War I: Beginning of the Battle of Cer, the first Allied victory of World War I. 1916 — У бици на Соми у Првом светском рату први пут употребљен британски тенк Марк I. 1918 — САД су прекинуле дипломатске односе с Русијом, након успостављања бољшевичке власти. 1944 — Искрцавањем савезничких трупа у јужној Француској у Другом светском рату почела је операција „Драгон“, чиме је отворен други фронт након искрцавања савезника у Нормандији у јуну. Основан КНОЈ 1945 — Кореја ослобођена од јапанске колонијалне власти након капитулације Јапана у Другом светском рату. Полуострво је затим подељено на комунистички север и капиталистички југ. 1947 — Ступио на снагу акт о независности Британске Индије којим су, после 180 година колонијалне владавине Велике Британије, формиране Индијска Унија и Пакистан. 1948 — Јужна Кореја постала независна држава, а за председника је изабран Сингман Ри. 1950 — У земљотресу у североисточној индијској држави Асам погинуло више од хиљаду људи. 1960 — Проглашена независност афричке државе Конго-Бразавил, који је од 1886. био француска колонија под називом Средњи Конго. 1962 — Пробијен друмски тунел испод Мон Блана, којим је француски град Шамони повезан са италијанском долином Аосте. 1965 — Концерт Битлса у Њујорку окупио 55.600 људи, чиме је постављен светски рекорд у броју посетилаца и заради на поп концерту. 1969 — Почео је Фестивал музике и уметности у Вудстоку. 1971 — Бахреин стекао независност након 150 година британске колонијалне власти. 1973 — Окончано је америчко бомбардовање Камбоџе према одредбама Кејс-Черчовог амандмана који је забранио војне операције у Лаосу, Камбоџи и Северном и Јужном Вијетнаму након Париских мировних преговора. 1975 — У војном пучу убијен председник Бангладеша Муџибур Рахман, први премијер након стицања независности у јануару 1972. 1990 — Председник Михаил Сергејевич Горбачов вратио совјетско држављанство Александру Солжењицину, добитнику Нобелове награде за књижевност, који је 1974. под притиском власти принуђен да емигрира на Запад. 1994 — У Судану ухапшен и изручен Француској један од најпознатијих светских терориста Иљич Рамирез Санчес, познат као „Карлос Шакал“. 1995 — Јапан је, 50 година након завршетка Другог светског рата, први пут јасно изразио жаљење због ратних акција у региону. 1996 — Након четири године поново отворен сарајевски аеродром за комерцијалне летове. На аеродром су током рата у Босни (1992—95) слетали само службени авиони и авиони са хуманитарном помоћи. 1998 — У једном од најтежих терористичких напада у Северној Ирској током готово 30 година насиља, у експлозији аутомобила-бомбе у месту Омаг, погинуло је 29 људи. 2000 — Амерички председник Бил Клинтон свечано предао руководећу функцију у Демократској партији потпредседнику Алу Гору. Погинула дива хрватског глумишта Ена Беговић. 2001 — Потпуковник Војске Републике Српске Драган Јокић добровољно се предао Међународном суду за ратне злочине који га је осумњичио за ратне злочине почињене над Муслиманима у Сребреници у јулу 1995. године. Македонски парламент одобрио долазак 3.500 војника НАТО у циљу разоружања албанских побуњеника. 2002 — Полиција у Зимбабвеу почела да хапси беле фармере који су се оглушили о владино наређење да напусте своју земљу како би она била додељена црнцима беземљашима. 2012 — Бацач Сијетл маринерса Феликс Ернандез имао је савршену утакмицу против Тампа беј рејса. 2021 — Кабул, главни град Авганистана, пао је у руке Талибана; председник Ашраф Гани је напустио државу. Рођења 1195 — Свети Антун Падовански, португалски католички свештеник и фратар фрањевачког реда. (прем. 1231) 1769 — Наполеон I Бонапарта, француски државник и војсковођа. (прем. 1821) 1771 — Волтер Скот, шкотски књижевник, најпознатији по писању историјских романа. (прем. 1832) 1824 — Јован Илић, српски песник и политичар. (прем. 1901) 1827 — Лудвиг Ангерер, аустријски фотограф. (прем. 1879) 1860 — Флоренс Хардинг, прва дама САД, супруга председника Ворена Хардинга. (прем. 1924) 1880 — Јевто Дедијер, српски географ и писац. (прем. 1918) 1883 — Иван Мештровић, хрватски и југословенски вајар и архитекта. (прем. 1962) 1892 — Луј де Број, француски физичар. (прем. 1987) 1896 — Герти Кори, америчка биохемичарка, добитница Нобелове награде за физиологију (1947). (прем. 1957) 1912 — Венди Хилер, енглеска глумица. (прем. 2003) 1929 — Петар Шелохонов, руски глумац. (прем. 1999) 1931 — Ото Лого, српски вајар. (прем. 2016) 1946 — Тони Робинсон, енглески глумац, комичар, писац и ТВ водитељ. 1949 — Роберт Киршнер, амерички астроном. 1954 — Стиг Ларсон, шведски књижевник, новинар и активиста. (прем. 2004) 1957 — Жељко Иванек, словеначко-амерички глумац. 1963 — Алехандро Гонсалес Ињариту, мексички редитељ, продуцент и сценариста. 1966 — Оливера Јовићевић, српска новинарка и ТВ водитељка. 1968 — Дебра Месинг, америчка глумица. 1972 — Бен Афлек, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент. 1973 — Небојша Крупниковић, српски фудбалер. 1974 — Наташа Хенстриџ, канадска глумица и модел. 1979 — Јасмин Хукић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1983 — Лари О’Банон, амерички кошаркаш. 1986 — Тијана Арнаутовић, канадско-српски модел. 1988 — Бобан Марјановић, српски кошаркаш. 1989 — Џо Џонас, амерички музичар и глумац, најпознатији као члан групе -{Jonas Brothers}-. 1990 — Џенифер Лоренс, америчка глумица. 1991 — Филип Младеновић, српски фудбалер. 1993 — Алекс Окслејд-Чејмберлен, енглески фудбалер. 1994 — Рашон Томас, амерички кошаркаш. 1994 — Косуке Хагино, јапански пливач. 2002 — Стефан Митровић, српски фудбалер. Смрти 423 — Хонорије, западноримски цар. (рођ. 384) 1038 — Свети Стефан Мађарски, мађарски краљ (рођ. отприлике 975) 1929 — Лука Ћеловић, српски патриота, политичар и добротвор. (рођ. 1854) 1990 — Виктор Цој, руски музичар. (рођ. 1962) Празници и дани сећања Дан независности (Индија)


ФЕСТИВАЛ ПЛЕСА У САВА ЦЕНТРУ »


Don Black Exposes SPLC LIES ! Откривање СПЛЦ лажи о Стормфронту и Дон Блеку Стормфронт је истакнута про-бијела и анти-ционистичка организација у свијету. Имамо десет милиона порука, 1d1 просјечно шездесет хиљада посјетилаца дневно и према Гугл аналитиксу (Google Analytics), пр 3ffa еко десет милиона посјетилаца годишње. Ниједан други сајт није ни близу. Чак истакнута анти-бијела организација, Правни центар јужног сиромаштва (Southern Poverty Law Center), обично звана „Палата сиромаштва“ са 281 милион у банци и уз свакодневно бесплатно оглашавање на мејнстрим медијима, просјечно је само дјелић нашег протока. Дакле, ми смо истакнута мета. Посљедњих неколико дана у медијима је било много приче о "мржњи", након што је дугогодишњи савезни доушник и расни мјешанац Глен Милер убио три бијела хришћанина, укључујући и четрнаестогодишњег извиђача, у пуцњави у близини центра јеврејске заједнице. Милеру никада није било дозвољено да пише овдје, нити смо икада дозволили било којем члану да сугерише илегално насиље. Али СПЛЦ (SPLC) не жели да допусти да било која трагедија прође неискоришћено. Читао сам у медијима да се СПЛЦ спрема да објави двогодишњу студију "повезивања активних корисника Стормфронта са скоро 100 убистава." Ми смо очигледно велики сајт, и вјероватно ће кроз сваки сајт проћи неколико нестабилних људи. Фејсбук, Твитер, а нарочито Крејглист (Craigslist)имао је свој удио. Али ја не могу да замислим како су чак и паметни лажови могли да дођу до "скоро 100". Тако да данас морам да прочитам "студију", коју је написала (hatchet "person" ) Хајди Беирих (Heidi Beirich), након што ме је неколико новинара назвало да пита за мишљење. Stormfront Website Posters Have Murdered Almost 100 People, Watchdog Group Says - ABC News [Original SPLC article] Као и сва добра пропаганда, то је мјешавина истине, полуистине и бесрамне лажи. Највећа лаж Беирихове је да је норвешки масовни убица Андерс Бехринг Бреивик био "активан члан Стормфронта." Имали смо кориснички налог у 2008, који је вјероватно припадао Бреивику, али он је имао само четири написане поруке прије него што је банован. Он никада није ни покушао да се врати послије тога (чак и забрањени корисници могу да се пријаве, што се приказује у нашој евиденцији). Он није био вијест до три године касније , када је убио 77 тинејџера лијевог крила, анти-ционистичког омладинског кампа (слика горе). Брејвиково убилачко дивљање је заправо инспирисано од стране ционистичких екстремиста. Као што је адвокат јеврејског мира Макс Блументал (Max Blumenthal) документовао, Брејвик је пао под утицај циониста Даниел Пипса (Daniel Pipes), Пема Гелера (Pam Geller)и Роберта Спенсера(Robert Spencer).Дакле, он је напао омладинску групу која је захтијевала дезинвестирање из Израела. У ствари, његов најближи сарадник био је радикални Јеврејин Ханс Рустад (Hans Rustad). Непосредно прије његовог убилачког напада, Брејвик је написао: "Морамо да утичемо на конзервативце других култура да се прикључе нашој анти-расистичкој, про-хомосексуалној, про-израелској линији размишљања. Када се узме овај правац, можемо прећи на сљедећи ниво." СПЛЦ је укључио и имена осталих убица који су претходно одавно били искључени са Стормфронта. Они су такође убацили још једног ужасног лудака, Буфорда Фароуа (Buford Furrow) , који је пуцао у јеврејском дневном центру 1999. Никада није писао на Стормфронту. Наши модератори и ја смо у више наврата писали да нећемо толерисати било какво заступање или чак сугестију незаконитог насиља. Ми смо вриједни у уклањању тога кад год га пронађемо, и ми желимо да помогнемо посјетиоцима да у потпуности разумију како то ужасно штети нашим напорима. И ми радимо да обезбједимо сигурну, подржавајућу заједницу онима који нам се придруже. Quote: Don Black's Guidelines for Posting since 1995: DO NOT advocate or suggest any activity which is illegal under U.S. law. Before you post anything, remember that words have consequences, both for you and others. This is true even if they're posted pseudonymously on a discussion board. Don't post anything you wouldn't want attributed to you in a court of law, quoted on the front page of the New York Times, or read by your mother. Немојте се залагати или предлагати било какву активност која је незаконита по америчком закону. Прије него што напишете нешто, запамтите да ријечи носе посљедице, и за вас и за друге. Ово важи иако пишете под псеудонимом или у дискусијама. Не шаљите ништа што не бисте жељели да вам се припише на суду, или да се цитира на насловној страни Њујорк тајмса, или да буде читано од стране ваше мајке. Занимљиво, СПЛЦ је инспирисао сам тероризам Press Release | Liberty Counsel , укључујући и један убилачки напад терористе "геј права" против Породичног истраживачког савета (Family Research Council )прошле године, организације коју је СПЛЦ означио као " групу мржње", јер се противи истополним браковима. Додајте још пар лажи и полуистина о Стормфронту, његовој посјећености, финансијама и мојој породици. Додајте злобне стереотипе о нашим посјетиоцима, а слатка Хајди Беирих (на слици) је стварно превазишла себе у својој посљедњој подвали против Стормфронта. Quote: Pleading guilty to the charges, Corkins told the FBI after the shooting he intended to "kill as many as possible and smear the Chick-fil-A sandwiches in victims’ faces." Prosecutors said that Corkins planned to leave FRC after the attack and go to another conservative group to continue the reign of terror. A handwritten list of three other groups was found with Corkins’ belongings. An investigation of Corkins’ computer found that he identified his targets on the Southern Poverty Law Center’s website. Признајући кривицу на оптужбе, Коркинс је рекао ФБИ да је послије пуцњаве намјеравао да размаже "Чик а фил" сендвиче по лицима жртава. Тужиоци су рекли да је Коркинс планирао да напусти ФРЦ после напада и и оде у другу конзервативну групу како би наставио владавину терора. Руком писана листа три друге групе пронађена је међу Коркинсовим стварима. Претрагом Коркинсовог рачунара установљено је да је он идентификовао своје мете на сајту Правног центра јужног сиромаштва (Southern Poverty Law Center). Ричард Коен (Richard Cohen) је правни директор Правног центра Јужног сиромаштва. Као и сви јеврејски екстремисти, он подржава националистичку јеврејску државу Израел, која спроводи строгу сегрегацију против домаћих Палестинаца, са незаконитим међурасним браковима (уз истополни брак). Израел такође редовно спроводи етничко чишћење, тероризам и мучење да унаприједи своје интересе. Ни ријечи о томе од стране углавном јеврејског особља СПЛЦ, или о 32ca ; томе да милијарде из америчког новчаног пореза иду у Израел, или о томе да америчке јеврејске организације подржавају Израел. Ипак, они имају помисао ("chutzpah") да нас нападну, јер ми смо истакнути про-бијели, анти-ционистички сајт на свијету. Чак и више иронична, њихова примарна оптужба је да смо некако инспирисали масовног убицу, који је, у ствари, био инспирисан да убије, од стране својих колега јеврејских супремациста.


text: Есхил ||Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове), али они нису унети у сам текст, те би било добро да се то уради. Уколико је чланак кратак или је писан уз помоћ само једног извора, биће довољно да се унесе само списак коришћене литературе. |Есхил| |Датум рођења:||525. п. н. е.| |Место рођења:||Елеусина| |Датум смрти:||456. п. н. е.| |Место смрти:||Ђела (Велика Грчка, данас Италија)| Живот[уреди] |Књижевност| |антика| |хеленска књижевност| |трагедија, античка| Есхил ствара у време када демократски поредак у Атини односи победу над тиранидом. У својим Хикетидама велича демократски поредак и слободу, а као последицу новог демократског уређења доживљава победе над Персијанцима на Маратону, Саламину и Платеји. Учествовао је у борбама код Маратона и Саламине. Саламинску победу опевао је у трагедији Персијанци. Путовањима је настојао да прошири своје знање и искуство. У два наврата посећује Сиракусу где је гост тиранина Хијерона, који је на свој двор позивао најславније уметнике и мислиоце свог времена. Хијерон је основао град Етну 476. и за њеног главара поставио сина Диномена. За ту прилику Есхил је написао и приказао трагедију Етњанке. Приликом друге посете Сиракуси приказује по други пут трагедију Персијанци. Године 458. п. н. е. приказана је његова Орестија у Атини. Путује на Сицилију где умире у Гели 456. п. н. е. У свом епитафу не спомиње ни једном речју своју песничку славу и умеће, већ велича борбени замах своје руке и понос што се борио против персијске освајачке најезде. Дела[уреди] Написао је деведесет драма. Седамдесет и девет је познато по наслову. Сачувано је само седам трагедија. Трагедије чине органску целину, трилогију која је названа Орестија (458). Поред тога сачуване су и следеће трагедије: На трагичарским надметањима Есхил је тринаест пута побеђивао. Поетичке одлике[уреди] Есхил је грађу за своје трагедије преузимао из митова, односно из прича о херојима и боговима забележених у Хомеровим епопејама, у Хесиодову Каталогу жена и хорској лирици. У трагедијама Есхил покреће питања односа човека и бога, државе и појединца, судбине и слободе, односа човековог живота и његовог смисла. Код Есхила над људским делањем стално је присутна виша, божанска воља и мудрост. Међутим, у сликању света богова удаљио се од хомерског антропоморфизма. Он митове подвргава етичкој критици настојећи да прикаже богове, нарочито Зевса, као морално савршенство, истичући њихову мудрост и праведност. Деловање богова није израз њихове самовоље, већ праведности којом они успостављају нарушену равнотежу у поретку ствари. Есхил се у својим сачуваним трагедијама бави приказивањем човекове кривице и њеног откајања. Кривица се заснива на човековој теомахији, односно побуни против општих, исконских начела или посебних божанских закона. Када се човек дрзне да сруши поредак успостављен божанском правдом, изазива гнев богова, чувара мере и поретка. Главна тема његових сачуваних трагедија је приказивање такве кривице и њено нужно откајање, испаштање. У Окованом Прометеју приказана је теомахија титана Прометеја. Он се успротивио Зевсу који је намеравао да уништи несавршени људски род, хотећи да створи савршеније људе. Због пркосне побуне против врховног бога и човекољубља, трпи страшне муке у оковима. Есхилов Прометеј је симболизовао људску необуздану тежњу за напретком за коју не постоје препреке и која се не плаши никаквих страдања. Трагедије Ослобођени Прометеј и Прометеј ватроноша са Окованим Прометејем чинили су трилогију. Код Есхила се теомахијска кривица предака преноси и на потомство (у Седморици против Тебе и трилогији Орестија). Међутим, кривица се не преноси на нова поколења као бесмислени случај, већ се гресима предака придружују греси потомака као узрок њиховог страдања и испаштања. По Есхилу, човекову судбину одређује његов карактер. Несрећна судбина, божанска казна, изазвана је тек теомахијским деловањем човека. Човек својим деловањем изазива своју несрећну судбину и страдање. Поред тога, у својим делима слави атинску демократију, велича нови поредак и у њему види снагу коју држава црпе. Тако да и мит код Есхила доживљава преображај према демократском идеалу државе. Есхил је увео другог глумца, смањио хорске делове, а највише пажње посвећивао дијалошким партијама. У Орестији је увео трећег глумца, новина коју је прихватио од Софокла.


Quote: Да је проблем у шиптарима било би лако, нису они тl ad8 0; који трују него ДБ, она је једини и главни растурач дроге у Србији, зачетак трговине дрогом је био 80' година двадесетог века кад су убацили дрогу међу глумце и музичаре да би преко њих створио подкултуру наркомана и тако раширили међу обичан народ, кулминација овог пројекта почење крајем Милошевићеве владавине кад је дрога на широко ваљана. Дрога сама по себи је страшна што прави тешку зависност која тера наркомана да не бира средства како да дође до новца (ваљда 3ffa је зато држава ставила лимит на 15000 дин да није крађа) при чему се ствара затворени крук нове подкултуре наркоманије, проституције и садизма из којег нема изласка барем за већину.


text: 17. август (17.08) је 229. дан у години по грегоријанском календару (230. у преступној години) До краја године има још 136 дана. Догађаји 986 — У бици код Трајанових врата, византијска војска под царем Василијем II је доживела тешку пораз од Самуилове војске. 1552 — У Београду штампана прва књига ћирилицом, позната као "Београдско четворојеванђеље". Књигу, која представља драгоцен извор за упознавање прилика у Београду средином XVI века, штампао је Тројан Гундулић, припадник дубровачке колоније у Београду. 1743 — Миром у Абоу, којим је Русији припао јужни део Финске, окончан руско-шведски рат (1741—43). 1786 — У Потсдаму умро пруски краљ Фридрих II Велики, који је током владавине од 1740. до смрти створио од Пруске европску силу. Наследио га је Фридрих Вилхелм II. 1850 — Данска продала Великој Британији сва утврђења и власничка права над Златном обалом у Африци. 1863 — Министар унутрашњих дела Србије, наредио је да се при Одељењима Управитељства вароши Београда наместе (поштански) сандучићи 1879 — Основана Француска компанија за изградњу Панамског канала на челу са Фердинандом де Лесепсом. Компанија је банкротирала 1889. изазвавши велики политички скандал у Француској, а градњу канала наставиле су САД, након што су 1902. откупиле француску концесију, дотад извршене радове и знатан део опреме за 40 милиона долара и основале Зону Панамског канала. 1892 — Потписан Француско-руски савез, један од уговора који је водио настанку Антанте. 1896 — Џорџ Кармак открио је злато у притоци реке Клондајк у Канади, изазвавши једну од најмасовнијих „златних грозница“. 1941 — Немци су у Другом светском рату обесили на Теразијама у центру Београда тела петорице српских родољуба. 1943 — Америчка 7. армија под генералом Џорџом Патоном је стигла у Месину, а неколико часова касније и британска 8. армија Бернарда Монтгомерија, чиме је окончана савезничка инвазија Сицилије. 1945 — Вођа индонежанске борбе за независност Ахмед Сукарно прогласио независност Индонезије од Холандије и оснивање јединствене Републике Индонезије. Холандија је признала суверенитет Индонезије тек 1949, након четворогодишњег Индонезијског рата за независност. 1960 — Афричка држава Габон стекла независност од Француске. 1962 — Чувари Берлинског зида ранили 18-годишњег Петера Фехтера када је покушао да побегне преко Берлинског зида и пустили га да умре од губитка крви. Тај случај постао је симбол трагедије до које је довело подизање зида између Источне и Западне Немачке, а двојица чувара оптужени су у јулу 1996. за убиство без предумишљаја. 1976 — У земљотресу који је изазвао огромне таласе, на филипинском острву Минданао погинуло је око 8.000 људи. 1985 — У експлозији аутомобила-бомбе у хришћанском делу Бејрута погинуло је 60 и повређено сто људи. 1987 — Немачки ратни злочинац Рудолф Хес, заменик Адолфа Хитлера, извршио самоубиство у 93. години у берлинском затвору Шпандау, у коме је издржавао казну доживотне робије на коју је осуђен у Нирнбершком процесу 1946. 1988 — Од експлозије бомбе подметнуте у војни авион погинуо је пакистански диктатор, генерал Мохамед Зија ул Хак. С председником Пакистана погинуо је и амбасадор САД у Исламабаду Арнолд Рафел. 1990 — Након најаве Српског националног већа да ће расписати референдум о аутономији Срба у Хрватској, специјалне снаге хрватске полиције напале су полицијске станице у српским општинама Обровац и Бенковац. Срби су одговорили подизањем барикада на саобраћајницама, чиме је почела побуна Срба у Книнској крајини. 1996 — Са космодрома у Бајконуру у васиону је полетела прва Францускиња, Клаудија Андре Дешај, која је потом провела 16 дана у научној мисији на руској свемирској орбиталној станици "Мир". 1999 — У најтежој природној катастрофи у историји Турске, у земљотресу са епицентром код града Измит, 150 km западно од Истанбула, погинуло је више од 30.000 људи. 2001 — Незадовољна радом владе Србије, Демократска странка Србије донела је одлуку да повуче своје представнике из владе. Био је то почетак озбиљне кризе у Демократској опозицији Србије (ДОС) која је изборном победом у септембру 2000. срушила десетогодишњи режим Слободана Милошевића. Рођења 1601 — Пјер Ферма, француски математичар. (прем. 1665) 1629 — Јан Собјески, пољски краљ. (прем. 1696) 1753 — Јозеф Добровски, чешки слависта. (прем. 1829) 1786 — Дејви Крокет, амерички национални јунак и политичар. (прем. 1836) 1844 — Менелик II, краљ Шое (1866—1889), а затим цар (негуша негаста) Етиопије. (прем. 1913) 1887 — Карл I од Аустрије, последњи цар Аустроугарске. (прем. 1922) 1893 — Меј Вест, америчка глумица. (прем. 1980) 1907 — Ђуро Гавела, српски књижевник, есејиста, књижевни историчар, антологичар. (прем. 1978) 1911 — Михаил Ботвиник, руски шаховски велемајстор. (прем. 1995) 1923 — Мира Ступица, српска глумица. (прем. 2016) 1937 — Александар Аца Шишић, српски виолиниста. (прем. 2007) 1939 — Клив Молер, амерички математичар и програмер. 1943 — Роберт де Ниро, америчко-италијански глумац, редитељ и продуцент. 1947 — Иво Прањковић, хрватски лингвиста. 1952 — Гиљермо Вилас, аргентински тенисер. 1952 — Нелсон Пике, бразилски аутомобилиста, возач Формуле 1. 1953 — Драган Кићановић, српски кошаркаш. 1953 — Херта Милер, немачка књижевница, добитница Нобелове награде за књижевност (2009). 1957 — Ален Исламовић, босански музичар. 1958 — Белинда Карлајл, америчка музичарка. 1960 — Шон Пен, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент. 1964 — Жоржињо, бразилски фудбалер и фудбалски тренер. 1964 — Зоран Костић Цане, српски музичар. 1968 — Хелен Макрори, енглеска глумица. (прем. 2021) 1969 — Кристијан Лејтнер, амерички кошаркаш. 1970 — Џим Куријер, амерички тенисер. 1977 — Тијери Анри, француски фудбалер и фудбалски тренер. 1977 — Тарја Турунен, финска музичарка. 1978 — Јелена Карлеуша, српска певачица. 1980 — Данијел Гвиза, шпански фудбалер. 1980 — Сандра Наћук, српска тенисерка. 1986 — Руди Геј, амерички кошаркаш. 1992 — Никола Стојиљковић, српски фудбалер. 1994 — Таиса Фармига, америчка глумица. 1995 — Томислав Габрић, хрватски кошаркаш. 1999 — Алекса Терзић, српски фудбалер. 2000 — Лил Памп, амерички хип хоп музичар. Смрти 1883 — Ђока Влајковић, задужбинар и добротвор, пуковник српске војске. (рођ. 1831) 1908 — Радоје Домановић, српски писац. (рођ. 1873) 1945 — Драгутин Кесеровић, четнички пуковник (рођ. 1896) 1961 — Јакоб Савиншек, југословенски и словеначки вајар и песник. (рођ. 1922) 1969 — Ото Штерн, немачко-амерички физичар. (рођ. 1888) 2001 — Живко Николић, филмски и ТВ редитељ и сценариста. (рођ. 1941) 2014 — Драгољуб Ћирић, шаховски велемајстор, репрезентативац. (рођ. 1935) 2015 — Арсен Дедић, кантаутор и шансоњер. (рођ. 1938) Празници и дани сећања


Багер за резање користи се за одбрану мора Кете у Гани - багере Еллицотт Багер за усисавање резача Еллицотт®бранд марке „Алабама“ од 18 инча (457 мм) започиње операције на пројекту одбране Кета Сеа Извор: Цовер Стори оф Ворлд Дредгинг Мининг & Цонструцтион 18-инчни (457 мм) бренд Еллицотт® багер за усисавање сјекача „Алабама“ започиње операције на пројекту одбране мора Кета Лагуна Кета је велико слатководно тело одвојено од сланих вода Гвинејског залива уским појасом земље. Овај превлак доживљава озбиљну и континуирану ерозију. Велики део стамбене и јавне инфраструктуре у селу Кета, укључујући пут који је повезује са северним суседима, изгубљен је за море. Простор земље између Кете и Кедзие еродира брзином од 4.0 до 8.0 м / годишње и сада је на неким местима широк мање од 50 м. Ако би море преломило превлаку, догодиле би се штетне промене сланости и протока унутар лагуне, са врло вероватно катастрофалним последицама по локалну пољопривреду, рибарство, трговину и свакодневне услове за оне који живе на Кети , Водза, Кедзие и околина. Исто тако, ако масивна река Волта набуја у кишној сезони, поплаве такође могу представљати озбиљне претње интегритету крхког слатководног окружења. Подрегија Аву-Кета живи од лагуне: њено очување је пресудан први корак у наставку друштвено-економског развоја подручја. Министарство рада и становања Републике Гане настојало је да ово очување заштити заштитом и стабилизацијом обале од Кете до Хлорве, спроводећи пројекат по систему кључ у руке за дизајнирање и изградњу потребних побољшања. Циљеви програма су спречавање хроничне и периодичне обалне ерозије и поплава, враћање земљишта из лагуне ради проширења територија града и села и повезивање Кете са Хлорвеом путем дугим 8.3 км. Да би дошли до оптималног решења, Велика језера су спровела низ студија и тестова, који су уграђени у главни план за генерисање економичног, еколошки прихватљивог решења. Процес избора узимао је у обзир резултате математичких и хидрауличких испитивања, структурну ефикасност, трајност, одржавање, флексибилност и еколошке, еколошке и социјалне факторе. Ове студије су спровели Греат Лакес и његови подизвођачи Баирд & Ассоциатес и Ресеарцх Планнинг & Девелопмент. Пројекат одбране мора Кета има четири компоненте дизајна / конструкције: Изградња пута / канала на КСНУМКС км између Кете и Хлорвеа, обнављање везе изгубљене од ерозије. Морска одбрана дјелује на ограничавању даљње ерозије стабилизацијом обале с једном обалном лукобраном и седам брежуљака, подводном плажом и храњивањем плаже смјештене између увала грожђа од Кете до Хлорве. Изградња структуре за контролу поплава како би се становницима око лагуне омогућило ослобађање од екстремних поплавних услова. Санација земљишта из лагуне на подручју Кете, Водзе и Кедзија, пружајући подручја на којима се могу обновити станови и предузећа. Пројекат промовише заштиту животне средине одрживом употребом и подстиче друштвено-економску интеракцију и раст. На пример, биће додана територија за пољопривреду, а пут / пролаз пружа и поново отвара пут за саобраћај до суседних Тогоа и приморских ганских градова, градова и села, пружајући пољопривредницима и другим предузећима на том подручју приступ тржиштима. Нове плаже и рушевине насипа створиће заштићена подручја у којима риболовци могу лансирати своје кануе и пружити сигуран дом рибарству утемељеном на обали. Уклањање поплава смањиће губитке пољопривредника услед поплаве лагуне, а обновљено земљиште пружиће нове површине за стварање домова, предузећа и заједница. Коначно, одбрамбени пројекат Кета мора доноси конструктивно комерцијално америчко присуство у западноафричкој економији, генеришући куповину америчке робе и услуга укупно више од КСНУМКС од УС $. Велика језера су помогла у финансирању пројекта са америчком Екимбанком. Багери и каменоломи започињу Кета Сеа Дефенсе Багер за усисавање резача од 18 инча (457 мм) (Алабама), који је саградио Еллицотт® Интернатионал, започео је са радом на пројекту обране мора Кета, уклањањем меког неодговарајућег материјала преко будућег посуђеног песка и испуштањем да створи суседно острво станишта птица. Велика језера су опремила „Алабаму“ новим сидреним носачима компаније Еллицотт® Интернатионал како би побољшали своју оперативну ефикасност. Једном када се уклони довољна површина места за позајмљивање, „Алабама“ ће почети да пумпа резервоар за главну везу са пута. Наставља се мобилизација тешке цивилне опреме и опреме за каменоломе, а последња пошиљка отпрема се из Сједињених Држава 30. јуна. Резиденцијални камп на Вети је завршен и заузет је, заједно са канцеларијама на морском десанту и канцеларијама и поправкама у каменолому . Следеће активности су у току: Мобилизација багера од 24 мм (ЦС) „Утах“ на кинеском подводном каналу Сха Хе Коу; Транспорт опреме за каменоломе из Хјустона и Њуарка; Друмски транспорт 610 камиона и 777 утоваривача од Теме до каменолома; Ојачање прелаза цеви и пропуста на путу за вучу; Оцењивање и одржавање вучног пута између каменолома и места рада; Истраживање тла уз цесту и у суседном подручју позајмишта; Уклањање откривке у каменолому ради припреме за вађење стена; Подизање складишта и објеката за додатно одржавање у каменолому за цивилну опрему. Операције бушења и минирања у каменолому започињу у јулу, а обрада стена у августу. Вучење стена за изградњу Гроине бр. 998 почеће у новембру. -крај- Издвојено из насловне приче Ворлд Дредгинг Мининг & Цонструцтион