text: Прва архијерејска посета Маракају Његово Високопреосвештенство Митрополит црногорско-приморски г. Амфилохије служио је у прву недељу по Крстовдану, 30. септембра 2012. године, свету архијерејску Литургију у цркви Светог Јована Крститеља у Маракају. Митрополиту су саслуживали јереј Александар Ђурђевић и протођакон Игор Балабан. Била је ово прва посета једног архијереја овом граду и малој парохији коју чине већином верници српског порекла. Митрополит Амфилохије је поучио сабрани верни народ речима: - Дошли смо, драга браћо и сестре, данас овде не по својој вољи, него послани од самога Бога, Христа Бога нашега, да вам донесемо и благословимо Христово Васкрсење које данас и сваке недеље прослављамо. Христово Васкрсење је суштина наше вјере и суштина нашег хришћанског живота. Дошли смо послани Духом Светим, да донесемо љубав Божију - не ону љубав коју људи дају, него ону љубав коју Бог даје. Та љубав јесте сами Бог у кога ми вјерујемо. Јер основна истина Јеванђеља Христовог јесте да је Бог љубав и да је љубав не само Бог него да смо и ми призвани да волимо Бога свим срцем својим, свом душом својом и свом мишљу својом и да волимо једни друге. У име те Љубави се ми крштавамо, јер када се крштавамо у име Оца и Сина и Духа Светога ми примамо у себе Бога који је Љубав. Тиме се сједињујемо са Богом као вјечном Љубављу и тиме се сједињујемо једни са другима. Сви они који су се крстили у име Господње од апостолских времена, кроз две хиљаде година, примили су исту Љубав Божију и истог Бога. Сви су примили печат дара Духа Светога, Који је откровење и јављење Божије Љубави.Ту Љубав Божју ми вам доносимо из старог краја, вашег и нашег, тамо где су се наши преци крстили и живели у Цркви Божијој православној, где су примили печат дара Духа Светога и где су многи постали светитељи Божији. Имамо свете цареве, свете патријархе, свете свештенике, свете монахе и монахиње, свете младиће и дјевојке, имамо мученике који су за Христа пострадали. Христос је пострадао за нас и за спасење свијета. Свети мученици Христови су пролили своју крв за Христа. И наш српски народ је дао велике светитеље, велике мученике, дао је свете мајке - да се сетимо мајке Јевросиме, мајке Краљевића Марка, да се сетимо мајке Југовића и њених девет синова, да се сетимо мајке Ангелине Крушедолке, њеног мужа светог Стефана Деспота и њених синова светог Максима и Јована. То су праве мајке, које су биле светитељке и своју децу васпитале у страху Божијем, тако су и деца њихова постали светитељи. Таква је била мајка и нашег Светог Саве, и сви други потомци њени из свете династије Немањића који су Богу угодили и који су постали свети Божији људи и жене. То је оно на што смо позвани сви ми хришћани, без обзира којем народу припадамо, којим језиком говоримо, у које вријеме живимо. Све нас је сами Бог позвао: ''Будите свети као што је свет Господ Бог ваш''. То је позив свима нама и то је оно што Црква на свих пет континената проповиједа и то је оно што Црква проповиједа и овде у вашем храму. А ви сте та Црква Божија и сви они који су крштени у име Оца и Сина и Духа Светога јесу Црква Божија. Тако сте и ви овдје свето семе Цркве Божије православне, потомци светих из рода нашег светосавског, који сте овде, иако далеко од отаџбине ваших предака, успели да сачувате вјеру православну и подигнете овај свети храм, који је мали на изглед, али је велики по значењу. Јер храм се не мери по томе колико је велики, већ по ономе колико се служи у том храму. У овом светом храму се служи и ми смо данас служили свету Литургију, принели смо свете дарове Христу Богу нашему. И Христос је принео себе на дар нама. Призвали смо Духа Светога да сиђе на нас и наше дарове и да претвори наш хлеб и наше вино у Тијело Своје и Крв Своју, и да се ми причестимо Тијелом и Крвљу Христовом. То је нешто највеће што се догађа, не само на земљи него и на небу и у свим могућим свијетовима. Нема ничега већег од тог догађаја силаска Духа Светога и претварања хлеба и вина у Тијело и Крв Христову и нашега причешћа Тијелом и Крвљу Христовом. Ми тада постајемо једно са самим Богом, примамо у себе вјечни живот, постајемо једно једни са другима. То јесте Црква Христова. Тамо где је Христос, тамо где је Дух Свети, тамо где је епископ православни, где је свештеник, где је ђакон и где је верни народ Божији сабран, ту је Једна, Света, Саборна и Апостолска Црква. То је велики Божији дар и благослов. За мене је велики Божији благослов што сам данас овде први пут међу вама и са вама, као епископ наше Српске Цркве, Митрополит црногорско-приморски, и епископ наше нове Епархије буеносаиреске и централно-јужно америчке. Велика је радост да сам дошао овде међу вас и да посведочим да је дошао нови свештеник. Свештеник је онај који окупља, који крштава, који венчава, који причешћује и који служи Литургију, који благосиља и уједињује, који учи науци Божијој. Ево отац Александар долази са благословом Божијим са благословом Цркве, са љубављу, да служи народу и да служи вама. Радујем се што овде међу вама има много дјеце и то је благослов Божији. Занимљиво је поменути да се у Каракасу налазио антиминс патријарха Димитрија, од недеље је он у Маракају и на њему ће се убудуће служити Литургија у цркви светог Јована Крститеља. После свете архијерејске Литургије на којој се сабрало преко стотину парохијана цркве Светог Јована Крститеља у Маракају уприличена је трпеза љубави.


Јесењи крос Банатски Двор 15 октобар 2014. године - Sportski savez Opštine Žitište Јесењи крос Банатски Двор 15 октобар 2014. године Настављајући реализацију Плана и програма рада и Оперативног плана активности, Спортски савез Општине Житиште у сарадњи са професорима физичког васпитања организовао је традиционални 14-ти по реду Јесењи крос ученица и ученика Основних школа са територије Општине Житиште. Како због лоших временских услова крос нисмо могли одржато 4.октобра, одржали смо га у среду 15.октобра, на стадиону „Мирко Вучуревић“ где се окупило преко 200 ученика са својим наставницима и родитељима. Права спортска манифестација је уједно и почетак Школских спортскх такмичења за школску 2014/2015 годину. Као и протеклих година у организацију Јесењег кроса укључила се и Општинаска организација Црвеног крста, те је свака трка представљала „Трку за срећније детињство“. Све активности у организацији Спортског савеза ораганизују се под покровитељством Скупштине општине Житиште, а несебичну помоћ пружила је и ОШ „Ђура Јакшић“ из Банатског Двора која је и домаћин овог Кроса. Велику захвалност дугујемо и ФК „Банат“ и њиховим челницима који нам сваке године уступају прелепи стадион „Мирко Вучуревић“. Као и на свим манифестацијама Спортски савез обезбеђује превоз за све ученике, ужину, освежавајуће напитке ,медаље, здравствену заштиту. Укупно се трчало 16 трка, осам трка за девојчице и осам за дечаке. Још једном смо били сведоци колико деца заиста воле спорт, а победили су: ДЕВОЈЧИЦЕ (200 метара) 1.Б.Варга Река ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 2.Јована Ђукић ОШ „Алекса Шантић“ Р.Тополовац 3.Јелена Јовичин ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј ДЕЧАЦИ (200 метара) 1.Марко Глушац ОШ „Свети Сава“ Житиште 2.Алекса Кузман ОШ „Алекса Шантић“ Р.Тополовац 3.Алекс Сенте ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј ДЕВОЈЧИЦЕ (300 метара) 1.Катарина Кош ОШ „Милош Црњански“ Хетин 2.Теодора Кораћ ОШ „Свети Сава“ Житиште 3.Ања Субичин ОШ „Алекса Шантић“ Р.Тополовац ДЕЧАЦИ (300 метара) 1.Никола Радаковић ОШ „Никола Тесла“ Банатско Карађорђево 2.Дарабош Стефан ОШ „Милош Црњански“ Хетин 3.Срђан Шебешћан ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј ДЕВОЈЧИЦЕ (350 метара) 1.Теодора Пудар ОШ „Алекса Шантић“ Р.Тополовац 2.Нада Миленковић ОШ „Никола Тесла“ Банатско Карађорђево 3.Нина Глушац ОШ „Свети Сава“ Житиште ДЕЧАЦИ (350 метара) 1.Тома Акош ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 2.Патаи Адријан ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 3.Немања Ђурић ОШ „Свети Сава“ Житиште ДЕВОЈЧИЦЕ (400 метара) 1. Анастасија Стојановић ОШ „Ђура Јакшић“ Међа 2. Мирјана Матић ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 3.Николина Тривуновић ОШ „Свети Сава“ Житиште ДЕЧАЦИ (400 метара) 1. Душан Михољчић ОШ „Свети Сава“ Житиште 2. Тибор Гуљаш ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 3.Манга Маћаш ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 1.Ванеса Патровић ОШ „Ђорђе Кошбук“ Торак 2.Кристина Чордаш ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 3.Милана Миљевић ОШ „Свети Сава“ Житиште ДЕЧАЦИ (500 метара) 1.Миленко Матић ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 2.Милош Ружин ОШ „Ђура Јакшић“ Међа 3. Михајло Мелар ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 1.Сања Њергеш ОШ „Ђура Јакшић“ Банатски Двор 2. Данијела Николић ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј 3.Милица Јовановић ОШ “Алекса Шантић“ Р. Тополовац 1.Милан Мијатовић ОШ „Свети Сава“ Житиште 2.Никола Бајат ОШ “Алекса Шантић“ Р. Тополовац 3. Миливој Зорић ОШ „Петар Кочић“ Честерег ДЕВОЈЧИЦЕ (500 метара) 1.Милица Кордулија ОШ „Ђура Јакшић“ Међа 2. Марина Флока ОШ „Ђорђе Кошбук“ Торак 3.Магдалена Матић ОШ „Милош Црњански“ С. Итебеј ДЕЧАЦИ (600 метара) 1.Никола Косовић ОШ „Свети Сава“ Житиште 2.Дамир Становић ОШ „Ђура Јакшић“ Међа 3.Ђорђе Живковић ОШ „Свети Сава“ Житиште 1.Мартина Савићевић ОШ „Свети Сава“ Житиште 2.Јелена Бановић ОШ „Никола Тесла“ Бан.Карађорђево 3.Глорија Лелеа ОШ „Алекса Шантић“ Р.Тополовац 1.Дејан Мијатовић ОШ „Свети Сава“ Житиште 2.Зоран Банов ОШ „Ђура Јакшић“ Међа 3.Томислав Милић ОШ „Свети Сава“ Житиште Све присутне је поздравила и свечано отворила овогодишњи Јесењи крос директорица ОШ „Ђура Јакшић“ Снежана Влајсављевић а златне, сребрене и бронзане медаље најбољим ученицима уручила је директорица централне школе „Свети Сава“ Снежана Мајкић. Tuesday the 22nd. Спортски савез Општине Житиште


source: CulturaX

text: Најбоље кратке фризуре које су доминирале 2020. наградама Златни глобус - Коса 77. годишње награде Златни глобус служе као службени почетак сезоне додјеле награда, гдје се Холливоод слави вишегодишњим револуционарним радом - и тамо гдје они раде тепих, заузврат. Али у изненађујућем преокрету догађаја, догоди се да су неки од најпопуларнијих изгледа на тепиху најбоље кратке фризуре на Златним глобусима 2020, што додатно доказује да се стандарди лепоте на црвеном тепиху мењају на боље. Пре неколико деценија, коса на црвеном тепиху била је искључиво синоним за дуже дужине и равна текстура. Сада, најсјајније холивудске звезде оспоравају те појмове на сваки начин и са сваком појавом - посебно на глобусима 2020, одржаним у Тхе Беверли Хилтон у Беверли Хиллсу у Калифорнији. Цинтхиа Ериво, најбоља глумица у филму - номинација за драму Харриет, поносно је носила своје урезане коврче са дубоким бочним делом. Гугу Мбатха-Рав такође је носила своју природну косу у исеченом фаук-пикие, користећи веома минималну топлоту да би јој коврче засјале. Остале кратке приче укључују Зоеи Деутцх која се за количину поуздала у стилинг производа од 5 долара. Испред погледајте неке од најслађих кратких стилова који су красили црвени тепих. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Цинтхиа Ериво 'Цроме обрезан пикие,' Цорее Морено, Ериво фризерка, написао је Инстаграм иза сцене. 'Овај мушки комбинезон инспирисан 60-их био је једини избор за вечерашње Златне глобусе.' Уметница је користила нови Довеов асортиман појачаних текстура Довеа да би њене завојнице изгледале савршено током целе ноћи. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Зоеи Деутцх Фризура Грегори Русселл била је инспирисана 'драматичним линијама и пропорцијама Зоеијевог прилагођеног Фенди Цоутуре Јумпсуита и желела је створити елегантан, елегантан и структуриран изглед', каже се у саопштењу. Да би то постигао, користио је Дове Стиле + Њега за волумен и пуноћу његе на влажној коси Децхцха због облика, и наноси се мало на корење једном када се осуши, за неку висину. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Тиффани Хаддисх Фризерски салон Раи Цхристопхер користили производе Суаве фор Натуралс и Дисон топлотне алате да би Тиффани Хаддисх дали овај елегантан, отпоран изглед. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Керри Васхингтон Тодд Виллиамсон / НБЦ / НБЦУниверсал / Гетти Имагес Керри Васхингтон је носила своју природну косу на тепиху, при чему се одавно опрала и испухала стилиста Такисха Стурдивант-Древ за Јохн Паул Митцхелл Системс. "Комбинација шампона, балзама и остави се у спреју са алатима - који су буквално направљени да би ваша коса била што хладнија и слободнија - косу је оставила тако глатком, глатком и тако спремном за црвени тепих", рекла је у саопштењу, позивајући се на марку Ментола од чајевца асортиман заједно са врућим алатима компаније Неуро. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Грета Гервиг Тхе Мала жена редитељица је носила бок дужине браде са јаким средишњим делом. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Гугу Мбатха-Рав 'За Гугу изглед, желели смо да зрачимо енергијом и налетимо на годину!' Матт Фугате за голубу косу рекао је у саопштењу. "Дакле, у пару са њеном запањујућом Гуцци жутом шљокицом и подебљаним уснама, циљ моје косе био је да пригрлим њену природну текстуру и створим фризуру смелог облика, истичући њену прелепу силуету." Производи који се испоручују укључују још увек пуштајући балзам за успоравање влаге са закључавањем влаге и голубински завршни гел за довршавање текстуре Дове, појачан у коктелима како би побољшао њен облик увијања. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Наоми Ваттс Ренато Цампора за Биолаге приковану Ваттс-ову косу Вишенаменски спреј за кокосове инфузије Биолаге Стилинг Алл-ин-Оне и Биолаге Стилинг Вхиппед волуме моуссе пре дувања за максимално тело. Најбоље кратке фризуре на златним глобусима: Зое Кравитз Тхе Велике мале лажи звездина пикие омогућила нам је да видимо више њеног лица - што, знате, јесте никад лоша ствар.


source: wikipedia

text: 1945. је била проста година. Догађаји Јануар 1. јануар — Народноослободилачка војска Југославије (НОВЈ) званично преименована у Југословенску армију (ЈА), а Врховни штаб у Генералштаб. 17. јануар — Совјетске трупе и пољске снаге су у Другом светском рату ослободиле Варшаву. 19. јануар — Црвена армија је ослободила Лођски гето. 20. јануар — Немачка је започела евакуацију најмање 1,8 милиона становника Источне Пруске. 23. јануар — Немачки велики адмирал Карл Дениц је наредио почетак операције Ханибал, која је постала један од највећих евакуација морем у историји, са више од милион људи пребачених током 15 недеља. 27. јануар — Савезничке трупе ослободиле логор Аушвиц. Фебруар 4. фебруар — Черчил, Рузвелт и Стаљин су се састали на Кримској конференцији у Јалти да би се договорили о акцијама за завршетак Другог светског рата и плановима у послератном периоду. 19. фебруар — Америчке снаге искрцале се у Другом светском рату на пацифичко острво Иво Џима. Март 4. март — Основано је спортско друштво Црвена звезда. 5. март — Америчке трупе у Другом светском рату ушле у Келн. 7. март — Потиснувши јапанске снаге у Другом светском рату, британска 14. армија ушла у Мандалеј, други по величини град у Бурми. Трупе САД су током битке за Ремаген у Другом светском рату заузеле стратешки важан Лудендорфов мост преко Рајне, што им је омогућило да успоставе и прошире мостобран на тлу Немачке. После оставке краљевске владе Јосип Броз Тито формирао нову југословенску владу у коју су ушли и шеф Демократске странке Милан Грол, као први потпредседник, и Иван Шубашић, као министар иностраних послова. 9. март — Официри Јапанске царске војске су збацили власти Француске Индокине. Оружане снаге САД су касно увече отпочеле неселективно бомбардовање Токија запаљивим бомбама у коме је током ноћи побијено око 100.000 цивила. 11. март — Јапанци су успоставили марионетско Вијетнамско царство на челу са царем Бао Дајем. У Јалти на Криму завршена је конференција лидера трију великих сила антихитлеровске коалиције који су ускладили војне планове за окончање Другог светског рата и договорили се о оснивању Уједињених нација. 14. март — Британско ратно ваздухопловство на железнички вијадукт у немачком граду Билефелд је први пут избацило најтежу бомбу у Другом светском рату, "Велики Слем", тешку 9 тона. 23. март — Почела је битка на Рајни у Другом светском рату. 26. март — После тешких борби, америчке трупе у Другом светском рату освојиле пацифичко острво Иво Џима. Април 6. април — Јединице Југословенске армије су ослободиле Сарајево. 7. април — Амерички авиони у Другом светском рату потопили највећи јапански ратни брод „Јамато“. 11. април — Америчке трупе освојиле, у Другом светском рату, немачке градове Есен и Вајмар и ослободиле концентрациони логор Бухенвалд. 12. април — Југословенска армија је пробила Сремски фронт и отпочела борбе за завршно ослобођење Југославије. Хари Труман је положио заклетву као 33. председник САД након смрти Френклина Рузвелта. 15. април — Совјетска подморница је потопила немачки избеглички брод Гоја са 7000-8000 путника, што је преживело 183 особе. 22. април — Из концентрационог логора Јасеновац пробило се 80 логораша, а њих 520 је том приликом убијено. 23. април — Совјетска армија у Другом светском рату ослободила нацистичке логоре "Захсенхаузен" и "Равензбрик". 25. април — Совјетске и америчке трупе среле се, први пут у Другом светском рату, код места Торгау у Немачкој. 29. април — Америчке трупе су у Другом светском рату ослободиле немачки концентрациони логор Дахау. Адолф Хитлер се женио својом дугогодишњом партнерком Евом Браун и одредио адмирала Карла Деница за свог наследника. Снаге нацистичке Немачке у Другом светском рату капитулирале су у северној Италији, Аустрији, Штајерској и Корушкој. 30. април — Југословенска армија ослободила је у Другом светском рату усташки логор Јасеновац. Адолф Хитлер и његова супруга Ева Браун извршили су самоубиство у подземном бункеру у Берлину док су совјетске трупе касно увече заузеле зграду Рајхстага. Мај 1. мај — Јозеф Гебелс и његова супруга Магда су отровали цијанидом своје шесторо деце, а затим извршили самоубиство. 2. мај — Генерал Хелмут Вајдлинг, командант немачких трупа у Берлину је предао град совјетским војницима предвођеним маршалом Георгијем Жуковим, чиме је окончана битка за Берлин. 7. мај — Немачки генерал Алфред Јодл је у Ремсу име Вермахта потписао документ о немачкој безусловној капитулацији у Другом светском рату. 8. мај — Фелдмаршал Вилхелм Кајтел у Берлину потписао завршни документ о капитулацији Немачке и окончању Другог светског рата у Европи. 10. мај — Совјетске трупе у Другом светском рату заузеле Праг. 15. мај — Предајом немачких и колаборационистичких трупа окончан је Други светски рат у Југославији. Јун 21. јун — Јапанске трупе на острву Окинава, које је служило као последња одбрана Јапана у Другом светском рату, предале су се Американцима. Јул 1. јул — Први дан планираног британско-америчко-пољско-немачког напада на СССР по британском војном плану Операција Незамисливо. 16. јул — У пустињи код града Аламогордо у држави Нови Мексико војска САД је извршила Тринити тест, прву пробу атомске бомбе. 17. јул — У Потсдаму је почела Потсдамска конференција о послератној будућности Европе. 26. јул — На парламентарним изборима у Уједињеном Краљевству победили лабуристи и њихов лидер Клемент Атли на месту премијера заменио Винстона Черчила. 28. јул — Амерички бомбардер Б-25 у густој магли ударио у „Емпајер стејт билдинг“ у Њујорку, тада највишу зграду у свету. 30. јул — Јапанска подморница И-58 је потопила америчку крстарицу Индијанаполис, изазвавши смрт 883 морнара. Август 6. август — Америчке снаге бациле атомску бомбу на јапански град Хирошима. 9. август — Бачена атомска бомба на јапански град Нагасаки. 14. август — Јапан је прихватио савезничке захтеве за безусловну капитулацију. 15. август — Кореја добила независност од Јапана. 19. август — У Вијетнаму је под руководством Хо Ши Мина и ослободилачког покрета „Вијетмин” почела „августовска револуција” против француских колонијалних трупа. 21. август — Физичар Хари К. Даглијан млађи смртоносно озрачен током експеримента са „демонским језгром“ у Националној лабораторији Лос Аламос. 30. август — Уједињено Краљевство је поново успоставила своју власт у Хонгконгу, након три године и седам месеци јапанске окупације. Септембар 2. септембар — Јапан је на америчком броду Мисури, у Токијском заливу, потписао капитулацију чиме је и званично завршен Други светски рат. Октобар 4. октобар — Основан Партизан. 21. октобар — На изборима у Француској први пут су гласале жене. 24. октобар — Ступила је на снагу Повеља УН, коју је у јуну 1945. потписала 51 земља оснивач Уједињених нација. Новембар 11. новембар — У Југославији одржани избори за уставотворну Скупштину. Листа Народног фронта, предвођена Јосипом Брозом Титом, вођом југословенских комуниста, освојила 90% гласова. 29. новембар — У Београду проглашена Федеративна Народна Република Југославија, чиме је званично укинута монархија. У састав ФНРЈ ушло шест народних република (НР Словенија, НР Хрватска, НР Босна и Херцеговина, НР Црна Гора, НР Србија, НР Македонија) и две аутономне области у саставу Србије (Војводина и Космет). Рођења Јануар 10. јануар — Род Стјуарт, енглески музичар, најпознатији као певач 11. јануар — Жералдо Азеведо, бразилски музичар 19. јануар — Драган Холцер, југословенски фудбалер (прем. 2015) 29. јануар — Том Селек, амерички глумац, продуцент и војни ветеран Фебруар 6. фебруар — Јожеф Каса, мађарско-српски политичар, економиста и банкар (прем. 2016) 6. фебруар — Боб Марли, јамајкански музичар, један од пионира регеа (прем. 1981) 9. фебруар — Мија Фароу, америчка глумица и модел 17. фебруар — Бренда Фрикер, ирска глумица 19. фебруар — Мајкл Нејдер, амерички глумац Март 2. март — Гордон Томсон, канадски глумац 3. март — Џорџ Милер, аустралијски редитељ, сценариста и продуцент 20. март — Пет Рајли, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер 29. март — Волт Фрејжер, амерички кошаркаш 30. март — Ерик Клептон, енглески музичар, најпознатији као гитариста Април 2. април — Линда Хант, америчка глумица 14. април — Ричи Блекмор, енглески музичар, најпознатији као суоснивач и гитариста групе -{Deep Purple}- 24. април — Никодим Комљеновић, српски протосинђел (прем. 2002) 25. април — Бјорн Улвеус, шведски музичар, певач, гитариста,текстописац и музички продуцент, најпознатији као члан групе -{ABBA}- Мај 8. мај — Кит Џарет, амерички пијаниста и композитор 9. мај — Слободан Ж. Јовановић, српски редитељ и сценариста (прем. 2016) 9. мај — Јуп Хајнкес, немачки фудбалер и фудбалски тренер 13. мај — Рајко Петров Ного, српски песник, есејиста и књижевни критичар (прем. 2022) 17. мај — Тони Роуч, аустралијски тенисер 19. мај — Пит Таунсенд, енглески музичар, најпознатији као суоснивач, фронтмен, певач и гитариста групе -{The Who}- 28. мај — Џон Фогерти, амерички музичар, најпознатији као суоснивач, певач и гитариста групе -{Creedence Clearwater Revival}- 31. мај —Рајнер Вернер Фасбиндер, немачки редитељ,сценариста и глумац (прем. 1982) Јун 9. јун — Луис Окања, шпански бициклиста (прем. 1994) 11. јун — Адријен Барбо, америчка глумица, певачица и списатељица 17. јун — Еди Меркс, белгијски бициклиста 25. јун — Карли Сајмон, америчка музичарка и ауторка књига за децу Јул 1. јул — Деби Хари, америчка музичарка, модел и глумица 10. јул — Вирџинија Вејд, енглеска тенисерка 17. јул — Александар II Карађорђевић, принц из династије Карађорђевић 20. јул — Илија Катић, српски фудбалер. 20. јул — Ким Карнс, америчка музичарка 26. јул — Хелен Мирен, енглеска глумица 26. јул — Станиша Стошић, српски певач (прем. 2008) 30. јул — Патрик Модијано, француски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност (2014) Август 14. август — Вим Вендерс, немачки редитељ, сценариста, продуцент, глумац, писац и фотограф 14. август — Стив Мартин, амерички глумац, комичар, писац и музичар 19. август — Ијан Гилан, енглески музичар, најпознатији као певач групе -{Deep Purple}- 21. август — Базил Поледорис, амерички композитор и диригент грчког порекла (прем. 2006) 22. август — Вида Павловић, српска певачица (прем. 2005) 23. август — Рита Павоне, италијанска музичарка и глумица 24. август — Кен Хенсли, енглески музичар и музички продуцент (прем. 2020) 31. август — Ван Морисон, ирски музичар и музички продуцент Септембар 11. септембар — Франц Бекенбауер, немачки фудбалер и фудбалски тренер 17. септембар — Фил Џексон, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер 22. септембар — Илија Петковић, српски фудбалер и фудбалски тренер (прем. 2020) 26. септембар — Брајан Фери, енглески музичар 29. септембар — Реџи Банистер, амерички глумац, продуцент, сценариста и музичар Октобар 1. октобар — Харис Силајџић, бошњачки политичар 19. октобар — Дивајн, амерички глумац, певач и дрег краљица (прем. 1988) 19. октобар — Џон Литгоу, амерички глумац, музичар, песник и писац 21. октобар — Никита Михалков, руски редитељ и глумац Новембар 3. новембар — Герд Милер, немачки фудбалер (прем. 2021) 12. новембар — Нил Јанг, канадски музичар 15. новембар — Боб Гантон, амерички глумац 15. новембар — Ани-Фрид Лингстад, шведско-норвешка музичарка, најпознатија као чланица групе -{ABBA}- 17. новембар — Срђан Карановић, српски редитељ и сценариста 21. новембар — Голди Хон, америчка глумица, продуценткиња и певачица 30. новембар — Роџер Главер, британски музичар, најпознатији као басиста групе -{Deep Purple}- 30. новембар — Били Дрејго, амерички глумац (прем. 2019) Децембар 1. децембар — Бет Мидлер, америчка музичарка, глумица, комичарка и продуценткиња 9. децембар — Мајкл Нури, амерички глумац 16. децембар — Жељко Бебек, босанскохерцеговачко-хрватски музичар, најпознатији као певач групе Бијело дугме 22. децембар — Дајана Сојер, америчка новинарка 24. децембар — Леми Килмистер, енглески музичар, најпознатији као суоснивач, певач и басиста групе -{Mötorhead}- (прем. 2015) 31. децембар — Вернон Велс, аустралијски глумац 31. децембар — Барбара Карера, америчко-никарагванска глумица и модел Смрти Март 26. март — Борис Шапошњиков, маршал Совјетског Савеза Април 12. април — Френклин Делано Рузвелт, 32. председник САД 18. април — Алберт Халер, хрватски књижевник. (*1883) 21. април — Валтер Модел, немачки фелдмаршал. 28. април — Бенито Мусолини, италијански фашистички вођа. 30. април — Адолф Хитлер, немачки политичар. Мај 1. мај — Јозеф Гебелс, немачки нацистички политичар. (*1897) 4. мај — Федор фон Бок, немачки фелдмаршал 23. мај — Хајнрих Химлер, немачки политичар. (* 1900) 24. мај — Роберт фон Грајм, немачки фелдмаршал Јул 8. јул — Васо Мискин Црни, народни херој Југославије 17. јул — Ернст Буш, немачки фелдмаршал 24. јул — Волфрам фон Рихтхофен, немачки фелдмаршал Август 10. август — Роберт Хачинс Годард, амерички физичар и проналазач Септембар 24. септембар — Ханс Гајгер, немачки физичар. (*1882) 26. септембар — Бела Барток, мађарски композитор и пијаниста. (*1881). Октобар 15. октобар — Пјер Лавал, француски политичар. (*1883). Новембар 2. новембар — Петар Драпшин, југословенски генерал и народни херој 10. новембар — Секула Дрљевић, црногорски политичар 20. новембар — Франсис Вилијам Астон, енглески физичар 30. новембар — Пол Масон, француски бициклиста. (*1874) Децембар 4. децембар — Томас Хант Морган, амерички биолог и генетичар. (*1866) 21. децембар — Џорџ Смит Патон, амерички генерал. (*1885) Дани сећања Хронологија ДФЈ и КПЈ 1945. Нобелове награде Физика — Волфганг Паули Хемија — Артури Илмари Виртанен Медицина — Сер Александер Флеминг, Ернст Борис Чејн и Сер Хауард Волтер Флори Књижевност — Габријела Мистрал Мир — Кордел Хал (САД) Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1940-е 41945


Боја за подове (37 фотографија): боје материјала који се брзо суше и не троше мирис, а не боје површину плута - Репаир - 2019 Често се приликом поправке морате суочити са потребом да обојите под. Можда стари паркет више не задржава воду, понекад постоји потреба да се једноставно промени боја у просторији. Неко ће морати да обоји бетон, плоче од иверице или иверицу који формирају површину, али у сваком случају, то је боја која је у основи најбољи завршни материјал за подну облогу. Постоји веома велики број материјала са којим је под направљен или од којег је направљен под, а свака варијанта има своје карактеристике, предности и недостатке. На примјер, плочице се могу полагати с топлим подом, а линолеум је јефтинији од аналога. Размотрите најчешће типове површина: ОСБ оријентисана плоча; дрвна иверица (иверица); плочице или керамичке плочице; Врсте и карактеристике боје Боја може бити: брзо сушење (такве боје се суше мање од пола сата); природно (назива се и еко-боја); отпорност на пожар, обезбеђивање заштите од пожара. Материјали за боје, на основу састава, подељени су у неколико типова: Ако говоримо о бојама које немају мирис, онда је најчешћа опција акрилна боја на бази воде. Она може да обоји било коју површину. Као и уље, акрил се често користи, ако је потребно, умјетничко сликарство. Такве боје и лакови имају велики број предности у односу на аналоге: Боја не мирише, тако да листа адитива не садржи штетне токсине. Боја је сигурна и за градитеље и за становнике. Велика отпорност на пожар. Готово неограничен опсег примене. Ове боје се лако покривају на било којој површини. Велика разноликост у избору боја. Премаз је заштићен од пуцања. Време сушења, у зависности од броја слојева, може бити мање од пола сата. Такве боје подносе оптерећења и отпорне су на абразију. Ултраљубичасто зрачење, висока или драматична температура, велики проценат влаге - уз све то, таква боја добро ради. Као и обично, и без минуса: такве боје имају прилично високу цену у поређењу са другима. Осим тога, ове боје уобичајене бијеле боје, дакле, како би се пружила потребна нијанса, постоји потреба за куповином додатних потрошних материјала - бојила. У овој фази, међутим, овај минус глатко улази у веома значајан плус: ако одаберете праве пропорције, можете то урадити сами, а користећи услуге специјалиста који се налазе у многим великим хардверским продавницама, можете постићи готово сваку боју. У многим акрилним бојама у производном процесу понекад се мешају адитиви који су специјализовани за отпорност на плијесан и гљивице, због чега ће површина обојена таквом композицијом спријечити њихово формирање и ширење. Овај тренутак важи за кухиње, купатила, тоалете и друге просторије са високим садржајем влаге. Ови материјали су универзални. Користе се за рад изван и унутар просторија: такав широк опсег наношења боје постао је могућ захваљујући одличним перформансама. Савршено спречавају абразију, задржавају дугогодишњу палету боја, дуготрајно засићење, те боје се не боје директне сунчеве свјетлости и детерџената, минералних уља. Приликом наношења неколико слојева ове боје на претходно очишћену и премазану површину, она неће променити своје перформансе чак и неколико година. Филм, створен на површини, издржава температуре од минус 50 до плус 60 степени Целзијуса и не губи вањску љепоту. Захваљујући томе, то је алкидна боја за вањску декорацију. Они раде одличан посао са тешким спољашњим временским утицајима. То су смеше различитих полимера. Такве боје добро штите површину, њихови аналози немају ова својства. Полиуретанска боја се користи и као заштитни премаз и као слој цаклине. Материјал има невероватно велику границу сигурности. Композиција за бојење се наноси на температурама од минус 10 до плус 30 степени Ц. Такав параметар као влажност ваздуха у овом случају се узима у обзир у последњем смеру: чак и при стопи од 90 процената или више, такве боје се могу нанети на површину. На почетку слике потребно је премазати површину, иначе ће боја пасти лоше, што ће значајно смањити животни вијек премаза и може довести до других проблема. Могућности експлоатације таквих композиција су потпуно невероватне. Они лако преносе температуру од минус 40 до плус 150 степени Целзијуса. Дакле, чак ни кипућа вода проливена по поду неће је покварити. Полиуретански емајли се могу поделити помоћу следећих опција: методом наношења и врстом материјала који захтева премаз. Материјали могу бити: Често је неопходно заштитити ове врсте површина од околине.. Приликом употребе полиуретанске боје за металне производе, веома је важно да се премази. Дрвене површине захтијевају темељно сушење. Због чињенице да дрво апсорбује превише текућина које се наносе на њега, потребно је користити два или више слојева премаза. Иначе постоји шанса да добијете блатни под. Што више слојева буде примењено, боља боја ће бити откривена. Креирана на нафтној основи, њихова особина је одсуство јаких мириса. Ова композиција се састоји од уља за сушење и пигментних нечистоћа, где уље за сушење обавља функцију разблаживача. Такве боје су и боје и безбојне. Користи се за бојење метала или производа од дрвета, гипса и многих других материјала.. Уз то се користе и уљане боје када постоји потреба за декорацијом - за натписе, цртеже, шаре и друге ситне детаље. Недостатак је што су они релативно дуго сушени. Лак за лакирање на поду Веома често се професионални градитељи и аматери баве поправком лакова без боје, импрегнације и заштитних глазура. Главне одлике су да комбинују визуелну привлачност, одличну отпорност на хабање, заштиту од влаге, УВ отпорност и спречавање природног старења. Постоје лакови који садрже пигменте, додатно наглашавајући природну структуру дрвета. Против: прозирни премаз треба стално ажурирати - најмање једном у двије или три године. Ту спадају и полиуретански лакови, који обезбеђују затамњено дрво, чувају његов оригинални изглед и наглашавају јединствену структуру дрвета, уместо боје. Листа најпознатијих произвођача боја и лакова: Тиккурила - једна од водећих компанија за производњу боја и лакова. Представништва раде у Шведској, Финској и Русији. Компанија снабдева материјале продавницама у било ком ценовном сегменту: како економском тако и премиум или средњем. Акуастронг - ова компанија снабдева тржиште квалитетним материјалима за фарбање бетона, цемента и цигле у изложеним просторима, укључујући гараже и складишта. Овај премаз је веома отпоран на влагу и алкалије, као и савршено се носи са уљима, бензином, сланим растворима. "Лакра" - један од највећих произвођача боја и лакова у Русији. Производи ове компаније се производе у фабрикама Русије, Немачке, Пољске, Швајцарске, Естоније, Француске и Канаде. По производњи се примењују најнапредније технологије. Производи компаније задовољавају највише међународне стандарде квалитета. "Престиге" - холдинг за лакове и лакове, који има најмодерније и најиновативније производно предузеће. У продавницама је инсталирана најновија опрема светских лидера. Прва производна линија је лансирана 2005. године, а од тада производи компаније више пута добијају разне награде и цертификате, а што је најважније, позитивне повратне информације задовољних купаца. При избору погодне боје потрошња материјала се сматра веома важним критеријем. У просеку, како наводе произвођачи, троши 1 литар на 1 м2. Још једна важна ствар је дизајн ентеријера: у неким случајевима је боље користити свијетлу боју, у другима - тамну. Игле или тврдо дрво увек изгледају сјајно на поду. Али да би га сачували, заштитили од труљења, пуцања и деформација, неопходно је упити антисептичке растворе и нанети боје. Да бисте изабрали под или поклопац степеништа, размотрите следеће: Узгој и текстура дрвета. Време и интензитет експлоатације пода. Проценат влажности, температуре и других услова у просторији. У становима се врло ријетко користе самонивелирајући подови, али овај премаз је погодан за разне индустријске, комерцијалне или складишне просторе. Бетон се користи иу приватној кући: у гаражама, подрумима, оставама, чекаоницама, као и на балконима, отвореним верандама, терасама, терасама итд. или ВЦ. Бетонски подови имају високу чврстоћу и издржљивост, немају шавове, али такви премази, у одсуству правилне неге, су превише склони накупљању прашине на површини и имају неупадљив изглед. Стога је бојање таквог пода веома важна фаза за повећање практичности и побољшање естетског изгледа. Да се не би погрешило у избору премаза за бетонске подове, узимају се у обзир следећи фактори: Отворена или затворена соба. Температура и влажност околине. Ниво снаге, антистатик, еластичност, отпорност на хабање. Захтевана дужина покривености услуге. Погледајте видео: BRODSKI POD-NAJZDRAVIJA PODNA OBLOGA (Октобар 2019). Copyright 2019 \_ Дизајн и декор \_ Подна боја: асортиман и могућности избора


text: Западна Вирџинија (), је држава на југоистоку САД и на простору Апалача. На југоистоку се граничи са Вирџинијом, на југозападу са Кентакијем, на северозападу са Охајом, на североистоку са Пенсилванијом и на истоку са Мерилендом. Главни и уједно и највећи град је Чарлстон. Западна Вирџинија је постала држава после Конвенције у Вилингу и отцепљења од Вирџиније током Америчког грађанског рата. Чланица Уније постала је 20. јуна 1863. Једна је од неколико држава у којој су вођене најзначајније битке Америчког грађанског рата. Западна Вирџинија је једина држава која је настала отцепљењем од Конфедеративних Америчких Држава и једина је држава (уз Неваду) која је настала током Америчког грађанског рата. Састоји се од од 55 округа: Апшер, Барбор, Беркли, Бракстон, Брук, Бун, Вајоминг, Вебстер, Вејн, Верт, Вецел, Вуд, Гилмер, Грант, Гринбрајер, Додриџ, Кабел, Калхун, Кана, Клеј, Линколн, Логан, Луис, Марион, Макдауел, Маршал, Мејсон, Мерсер, Минго, Минерал, Мононгејлија, Монро, Морган, Николас, Охајо, Пендлтон, Плезантс, Покахонтас, Престон, Патнам, Рали, Рандолф, Ричи, Роун, Самерс, Тајлер, Такер, Тејлор, Фејет, Харди, Харисон, Хемпшир, Хенкок, Џексон, Џеферсон. Демографија Референце Спољашње везе Државе САД


ДВА БАЛКАНА Уколико буде мудрости и стрпљења, године које долазе биће време постепеног и сигурног повратка српских позиција На Централном Балкану нису намирени национални интереси ма колико се апологете „помирења у региону“ упирали да докажу не само супротно већ и да је сам концепт националног интереса архаичан. Српски вектор остао је на згаришту постпетооктобарске расподеле снага, Хрвати мерљивим критеријумима показују да имају територијалне претензије према суседима, док се црногорски клептократски провизоријум бољшевичким методама одржава искључиво у сврху свођења српског фактора на најмањи заједнички садржалац. Уколико Муслиманско братство доспе на линију фронта противника глобалног исламизма, Изетбеговић ће се више бавити објашњавањем својих четири уздигнута прста него обесмишљавањем РС и тиме јачањем имагинарне БиХ кроз игру нултог збира. У таквој реалности флоскуле о „помирењу у региону“ потпомогнуте прекограничним пројектима прозападног НВО сектора у потпуности губе смисао. СУЧЕЉАВАЊЕ НА МАРГИНАМА Најпоузданију слику Србије у глобалним геостратешким превирањима треба тражити кроз регионални контекст. Разбијање Југославије као хладноратовског реликта представљало је финале прерасподеле утицаја у новом свету, а Дејтонски споразум само параф на посттитоистичке планове западних обавештајних служби. Међутим, када је Доналд Рамсфелд имао у виду „нову Европу“ и њено успешно инко 4000 рпорирање у западни културолошко-економски поредак, није ни слутио да ће недовршени посао остати управо онај који је требао да послужи као пример онима који се не покоре. Западни Балкан је део макрорегиона у коме постоји мултивекторски фокус захваљујући значајно израженом геополитичком интересу више глобално важних чинилаца. Кључни геополитички фактори усмеравања балканских процеса су германски континенталистички као саставна компонента атлантистичког, турски неоосмански и руски евроазијски. Немачка је мудро искористила несналажење мултилатералних међународних структура при распаду Југославије, а у новије време повлачење Турске након пуча, и другим средствима ревитализовала „Drang nach Osten“. Полуга којом Запад на овим просторима управља догађајима је Хрватска. Њена економска доминација се одражава кроз немачки капитал, који прожима све секторе који краткорочно и са минималним ризиком доносе профит – телекомуникације, малопродају и туризам. Ипак, Руси се постепено враћају у игру. Нога у вратима у последњем тренутку био је НИС, док ће договорена набавка стратешких одбрамбених система поставити арматуру у темељ верзији Балкана која опонира вредносно-идентитетској матрици, чију пројекцију на овим просторима проводе они којима је јака и независна Србија највећа ноћна мора. Некадашња подела Југославије на зону А, коју су чиниле Словенија и Хрватска, и зону Б, коју је чинио остатак државе, прокламована од стране западних обавештајних структура, може бити прецизно мерило успостављања темеља једног од два Балкана. КАПТОЛ ПРОТИВ АНДРИЋЕВОГ ВЕНЦА Историјски ревизионизам дуж читаве трансверзале Балтик – Јадран, подстакнут споља, добио је крила. Његова неизоставна компонента је јадрански вектор са Загребом као средиштем. Из тог легла изнедрена је идеја о пројектовању западних интереса посредством хрватске политичке доминације. Хрватски Балкан је у економском и обавештајном смислу добрим делом довршен, снажним утицајем српском интересу ненаклоњеног фактора и драматично лошим политичким одлукама постпетооктобарских номенклатура. Запад се у „зони А“ капиталом снажно позиционирао у стратешким гранама, док је Русија присутна тек у траговима. Повезаност са економском базом оснивачког језгра ЕУ која омогућава пројекцију економских интереса у оно што претендује да постане српска сфера утицаја служи као осовина око које се гради окружење погодно да се Београд постепено маргинализује и угуши. Финализација хрватског Балкана подразумева унитарну Босну и Херцеговину са РС као формом без полуга за спровођење суверенитета, Црну Гору интегрисану у евроатлантске структуре, као и снажну хрватско-српску компоненту са хрватским економским лидерство 4000 м као везивним ткивом, разуме се, уз помоћ германског капитала. Јадранско-јонски коридор који би повећао исплативост прилично неисплативе Далматине, док би западним краком пројекат Велике Албаније повезао са централном Европом, је фаза која тек треба да уследи. Недавно дефинисану „Јадранску трилатералу“ требало би посматрати као финални политички део целокупног спектра средстава који се спроводи. Дугорочни интерес иза хрватског Балкана је цементирање антисрпског фактора дуж антиидентитетског лука и онемогућавање продирања утицаја Београда према Јадрану. Нова Аустроугарска са привидом суверенитета и политичке самобитности њених чланица има за циљ очување тековина за Запад победничких деведесетих година, и представља једини поуздан ослонац за трајно сасецање српског националног интереса. * * * ЕУ као политичко крило НАТО слаби паралелно са опадањем поверења у војни савез. Урушено поверење у процес евроинтеграција отвара простор зачетку српског Балкана, са обрисима који се могу назрети у руском предлогу Б4. Његова окосница биле би Србија, Црна Гора, Македонија и БиХ ослоњена пре свега на потенцијал суверености који има РС. Државе православног цивилизацијског круга, са високим нивоом руског утицаја, биле би истовремено гаранција минимума остварења руског интереса, и погонско гориво за духовно-идентитетски повратак српског народа на место које му припада. Неутрални Балкан није могућ без динамичног економског раста. Бржи економски раст региона Централне и Источне Европе доприноси перцепцији позитивне инвестиционе климе, па је потребно је искористити постојећи моментум како би се Србија што боље позиционирала. Потребно је да воденицу окренемо на нашу страну и будемо конкурентнији од Хрватске, посебно у областима у којима имамо компаративне предности. Због тога су очување бицефалне спољнополитичке стратегије и добро промишљена интеграција у кинески Нови пут свиле од суштинске важности. Балкан са сувереном Србијом као интегративним фактором, која успева да очува кључне идентитетске карактеристике, самосвојан начин живота, и витално важну линију идентитет – породица – отаџбина, мора бити питање недвосмисленог консензуса унутар Србије и свих политичких снага Срба у региону. Хантингтонова граница цивилизација западни и централни Балкан дели линијом Дунав – Сава, што значи да она пролази кроз Београд. Уколико имамо у виду да су на мапама поменутог теоретичара по средини територије подељене само Србија и Украјина, јасна је злокобна паралела која се може да буде повучена. Због тога пут ка креирању наше верзије Балкана Србији и дословно држи главу изнад воде. ДВОГЛАВИ ОРАО КАО АЛТЕРНАТИВА Два Балкана могу да делују као неумерено поједностављивање у све сложен 4000 ијој стварности која нас окружује. Међутим, ова подела је недвосмислен израз судара историјских творевина и њихов коначан нуспродукт. Pax Americana је на заласку, па је од посебног значаја спознати значај тренутка, који се у геополитици мери годинама. Америчко неповерење у северноатлантску архитектуру које се огледа кроз драматичан степен модернизације већ довољно моћних стратешких потенцијала и пребацивање додатних снага у Европу, прелива се и на традиционално наклоњене савезнике. Иако је жеља да делује као показивање мишића ривалима, јасно је да је то ипак сигнал за узбуну. Уколико поверење у члан 5. Северноатлантског уговора опадне испод границе одрживости, немачка безбедносна архитектура ће попунити новонастали празан простор, ма који облик да поприми, а то ће се пре свега одразити на Балкан као једини недовршен простор. При таквом развоју ситуације Србији ће бити неопходна политичка храброст да себе представи искључиво као алтернативу, а никако као сировински прилепак Банским дворима. Тада ће значај тога што српски орао носи две главе загледане на Исток и Запад истовремено добити свој пуни смисао. Избор између два Балкана је суштински избор између антиидентитетског анархичног конгломерата хрватског крупног капитала са недвосмисленим антисрпским предзнаком, и простране војно неутралне територије унутар евроатлантског трбуха, са сувереном Србијом као моћним гравитационим фактором за околне антиидентитете. Сидро разлика ова два Балкана је у цивилизацијској суштини. Ту разлику и просторну недовршеност би евроконтинентализам, некада прогнан на маргине, могао да искористи да се врати у епицентар збивања. Важно је да то дочекамо спремни – у економском, обавештајном, војном, али и смислу меке моћи. * * * Уколико Србија чврсто остане на суверенистичким позицијама и успе да одбрани своју верзију Балкана, некадашња славодобитна констатација америчке обавештајне заједнице како је од СФРЈ остала само Армија, моћи ће да се примени на антиидентитетски лук и носиоце његове политике. Од њих ће остати само митови на климавим ногама, и то у главама оних који имају непосредно сећање на грађански рат. Уколико буде мудрости и стрпљења, године које долазе биће године постепеног али сигурног повратка српских позиција изгубљених пре две и по деценије, а карте ће се овога пута мешати без варања. Време је да границе на Балкану, било државне или границе утицаја, уместо крвљу напокон буду исцртане графитном оловком, уз уважавање српског националног интереса. ИВАН РИСТИЋ Нови Стандард


text: 1887. је била проста година. Догађаји Јануар Фебруар Март Април Мај Јун 23. јун — Основан је Национални парк Банф, први национални парк у Канади. Јул 13. јул — у Београду започела званична метеоролошка мерења и осматрања на Провизорној опсерваторији. Октобар Новембар Децембар Рођења Јануар 1. јануар — Вилхелм Канарис, немачки адмирал и обавештајац 24. јануар — Жанка Стокић, српска глумица. (†1947) 26. јануар — Франсоа Фабе, луксембуршки бициклиста. (†1915). Април 30. април — Алфонсо Калцолари, италијански бициклиста. (†1983) Јул 18. јул - Видкун Квислинг, норвешки политичар Август 12. август — Ервин Шредингер, аустријски физичар. (†1961) 26. август — Ђорђе П. Карађорђевић, принц Југославије. († 1972) Септембар 13. септембар — Ладислав Ружичка, швајцарски хемичар. (†1976) Октобар 24. октобар — Октав Лапиз, француски бициклиста. (†1917). Новембар 23. новембар — Хенри Мозли, енглески физичар. († 1915) 24. новембар — Ерих фон Манштајн, немачки фелдмаршал Децембар 13. децембар — Ђерђ Поја, мађарски математичар. († 1985) Смрти Јун 24. јун — Филипо Филипи, италијански музички критичар. (*1830) Јул 14. јул — Алфред Круп, немачки индустријалац и произвођач оружја. Август 2. новембар — Алфред Домет, енглески песник, новозеландски политичар (* 1811) Дани сећања 1880-е 81887


source: fineweb

text: Уместо кречне воде у обичну воду додати 4 кашике соде бикарбоне. Кајсије (по могућству Шефтелије а ако нема може и обичне У већу шерпу ставити шећер и воду. Шпиновати шећер густо да се појаве крупни мехури. Ставити кајсије и кад почне да ври и буде се стварала пена, Кувати једно 30 до 40 минута. Узети мало сафта и пробати на Шерпу прекрити мокром крпом да преноћи. Ово је најслађи остатак кад више нема места у теглама а


text: Деметра (грчки ) је у грчкој митологији кћи Реје и Крона, сестра Хестије, Хере, Хада, Посејдона и Зевса је поштована као богиња жита и плодности, неговатељица младих и зелене земље, чуварка брака и светог закона. У хомерским химнама назива се „доноситељицом доба“, што се сматра знаком да је била поштована много пре него што је постала једна од Олимпијаца. Њен римски еквивалент је Церера. Митови и приче Данас су познати многи митови и приче о Деметри, али је дефинитивно најпознатија прича о њој и њеној ћерки Персефони. Деметра и Персефона су током Персефониног одрастања биле нераздвојне, и Деметра ју је обожавала. Међутим, једног дана, док је Персефона била на некој ливади и брала цвеће земља се отворила и бог подземља, Хад, повуче је доле са собом. Овај догађај има и у позадини једну причу о расправи Зевса и Хада и њиховом договору, у којем је и сама Персефона била укључена, јер се Хад био заљубио у њу. Када је Деметра сазнала шта се десило, такав је гнев и туга обузе, да за време њеног туговања, ниједно житно поље није родило, као да је читава природа туговала са њом. Видевши да овако неће моћи дуго, Зевс одлучи да начини споразум између Деметре и Хада. Одлучено је да 8 месеци Персефона проводи са својом мајком, а 4 са Хадом. Од тада у народу у Грчкој постоји веровање да док је Персефона са Деметром, житна поља рађају и дају огромне приносе. Али када се Персефона врати код Хада, онда 4 месеца све одумире. Деметра и Персефона су биле и централне фигуре Елеусинске мистерије, религиозне церемоније у њихову част, традиције која је претходила олимпијском пантеону и која можда вуче корене из Микенске цивилизације. Плоче и предмети из Пилоса из периода око 1.400 година п.н.е. бележе жртвене предмете намењене двема краљицама и краљу, што може представљати Персефону, Деметру и Посејдона, пошто су њих две биле обожаване заједно и обично их нису одвајали као два божанства. Симболи Деметрини симболи су клас, нарцис и бубамара, док јој је рода омиљена птица. Референце Спољашње везе Грчки богови Зевсове жене Посејдонове жене Силовање Персефонe


Интервју амбасадора Александра Андрије Пејовића за Дневне новине Датум објаве: 07.03.2016 11:09 1.\tКоја поглавља ће Црна Гора отворити до краја ове године? Која област ће за Црну Гору бити посебно захтјевна у преговорима који слиједе? Осим у 22 досад отворена поглавља, рад преговорачке структуре се одвија у добром правцу и у осталим областима. Резултат предузетих напора је да смо током протекле године испунили почетна мјерила у још шест захтјевних поглавља која се односе на 1. Слободу кретања робе, 11. Пољопривреду и рурални развој, 12. Безбједност хране, ветеринарство и фитосанитарни надзор, 13. Рибарство, 19. Социјалну политику и запошљавање и 22. Регионалну политику и координацију структурних инструмената. У складу с тим, сва ова поглавља су спремна за отварање током 2016. Међу њима, посебно су захтјевна поглавља 1. Слобода кретања робе и 12. Безбједност хране, ветеринарство и фитосанитарни надзор у којима посебан изазов представља огромна правна тековина која се мора пренијети кроз низ закона и посебно подзаконских аката, али и финансијских средстава за спровођење потребних реформи. Тако је на примјер, у оквиру 12. поглавља неопходно наћи средства којима ћемо гарантовати примјену европских стандарда у области поизводње и прераде хране. Дио тих средстава ћемо добити из фондова ЕУ, док ћемо дио морати осигурати сами. 2.\tКако сте задовољни током преговора и учињеним у претходној години? Црна Гора је током 2015, на три одржане међувладине конференције отворила преговоре у шест поглавља правне тековине: 9. Финансијске услуге, 14. Саобраћајна политика, 15. Енергетика, 16. Порези, 21. Трансевропске мреже и 30. Вањски односи. Годину смо завршили с 22 отворена поглавља, од којих су два привремено затворена. То је велики успјех за државу која ове године обиљежава десет година од обнове независности и која је ушла у четврту годину приступних преговора. Свакако, још већи успјех представља то што су реформе у великом броју области већ почеле да дају видљиве резултате јер се наша земља стално мијења. Можда се то најбоље види у владавини права. Довољно је да погледате гдје смо били у многим питањима рада судства, тужилаштва и полиције прије неколико година, а гдје смо сад. То показује да се Црна Гора озбиљно креће према чланству ЕУ, и што је још важније, према европском стандарду живљења. 3.\tУ којим је областима, током досадашњих преговора, остварен највећи напредак? Наша интенција је да остварујемо равномјеран напредак у свим областима. Свакако, због новог приступа у преговорима, највише пажње и напора је усмјерено на владавину права гдје биљежимо и највећи интензитет активности. Тако смо управо у овој области донијели преко педесет закона којима смо промијенили начин рада у правосуђу, уподобили антикорупцијски приступ најмодернијим европским рјешењима и подигли ниво стандарда кад су у питању мањинска права. Такође, формирали смо кључне институције као што су Специјално тужилаштво и Агенција за спречавање корупције, чиме смо поставили темеље за постизање значајних резултата у пракси. Када је ријеч о осталим областима, осим поглавља 25. и 26. која смо привремено затворили, истакао бих да смо у 7. поглављу Право интелектуалне својине, практично заокружили нормативни оквир и да је оно међу првим кандидатима за затварање. Слична ситуација је и са поглављима 30. Економски односи с иностранством, 31. Заједничка вањска и сигурносна политика и 10. Информатичко друштво и медији. Такође, значајан напредак је остварен и у поглављима 20. Предузетништво и индустријска политика гдје приводимо крају доношење Стратегије индустријске политике и гдје нас у наредном периоду очекује њено спровође, као и у поглављу 21. Транс-европске мреже гдје, у складу с Берлинским процесом пратимо реализацију преузетих области. 4.\tРаније сте изјавили да је Црној Гори узор Хрватска, с обзиром на њихово шестогодишње искуство и успјехе које су постигли. Може ли Црна Гора то бити остатку региона? Имајући у виду пређени пут, искуство које смо стекли и резултате које смо постигли током четири године преговора, цијеним да Црна Гора већ једно вријеме заузима лидерску позицију у региону. То је, уосталом, оцјена која стиже с бројних европских адреса а која се темељи на досадашњим постигнућима у области европске интеграције. Неријетко имамо састанке с многим колегама из региона на којима преносимо своја искуства и знања на начин да заиста помогнемо свима да цијела регија што прије уђе у Европску унију. То је наш заједнички циљ и интерес. Више пута сам истицао да је, након ступања Хрватске у чланство ЕУ, веома важно одржати добру динамику спровођења реформи и, кроз регионалну димензију, унаприједити економску, социјалну, културну сарадњу и побољшати имиџ сваке од држава појединачно и региона у цјелини. Сигуран сам да то шаље добру поруку европским партнерима и јача европску перспективу Западног Балкана. Као што је нама било драгоцјено искуство и знање колега из хрватске преговарачке структуре, сигуран сам да су и наше научене лекције из преговарачког процеса драгоцјена основа колегама из осталих држава региона. Сарадња чини да, кроз размјену знања и научених лекција неке етапе на европском путу прелазимо квалитетније, брже, лакше, уз мање трошкова и мање лутања. Такође, сарадња на мањем простору, у региону Западног Балкана је добра вјежба и припрема за много веће оквире и опсеге који ће нам бити на располагању даном приступања у ЕУ. 5.\tКолико ће чланство у НАТО допринијети напретку ка ЕУ? Реформе које спроводимо у процесу приступања, како ЕУ, тако и НАТО-у, имају за циљ унапређење укупног политичког, економског и, уопште, друштвеног амбијента и приближавање вриједностима и стандардима које његују чланице оба савеза. Овдје посебно мислим на реформе у области владавине права, прије свега оне у правосуђу, борби против корупције и организованог криминала, које су заједнички именитељ процеса европске и еуроатлантске интеграције. 6.\tУ извјештајима ЕК нагласак се ставља на слободу медија. Обзиром на ситуацију на црногорској медијској сцени, као и на захтјеве појединих политичара да се мијења Закон о медијима, како би се клевета поново нашла међу кривичним дјелима, колико ће нам бити тешко да одоговоримо захтјевима у поглављу Информатичко друштво и медији? Очекујете ли проблем у испуњавању стандарда у овој области? Црна Гора је, веома посвећена промовисању и заштити слободе мишљења и изражавања, као једном од показатеља стања демократије у једној земљи. Током претходног периода смо креирали нормативни оквир потребан за пуну слободу медија и постигли добар ниво усклађености с европским прописима у овој области, што потврђују и оцјене из досадашњих извјештаја Европске комисије. Декриминализацијом клевете и увреде, што је био један од кључних захтјева ЕУ током 2011, значајно смо побољшали медијско окружење. Ми смо отишли и корак даље, измјенама Кривичног законика 2013. створена је могућност да се не покреће кривично гоњење за новинаре који почине кривично дјело повреде приватности, ако су таквим дјеловањем открили извршење одређене групе кривичних дјела. Влада је чврсто опредијељена да очува и унаприједи амбијент медијских слобода и у том правцу свакако не подржава иницијатве за поновно увођење клевете као кривичног дјела. Предложене измјене закона излазе из оквира међународних стандарда и црногорског уставног оквира, те као такве представљају суспензију права и рестрикцију слободе изражавања. Кад је ријеч о даљим обавезама у овој области, у плану су измјене Закона о електронским медијима које би требало додатно да приближе ову област европским стандардима. Овим измјенама ће се постићи потпуно усклађивање са Директивом о аудиовизуелним медијским услугама из 2010. и имплементација правила о државној помоћи за јавне радио-дифузне услуге сагласно Саопштењу Европске комисије о примјени правила о државној помоћи за јавне радио-дифузне услуге (2009/Ц 257/1).Такође, усвојен је и Етички кодекс новинара, а у наредном периоду је потребно осигурати његову примјену у циљу подизања стандарда у медијима. Дакле, реформе у овој области, које спроводимо у оквиру поглавља 10 и 23 се одвијају планираним током и не очекујемо никакве проблеме у испуњавању захтјева. 7.\tДа ли су наши медији спремни за Европу? Цијело црногорско друштво је у фази трансформације на путу према чланству у ЕУ. Ни медији ту нису изузетак. Држава је обавезна да створи одговарајући оквир за рад и развој медијског амбијента. С друге стране, сами медији морају да воде рачуна о поштовању етичких стандарда и контроли одговорности према јавности. Ово посебно имајући у виду изузетно значајну улогу коју имају у сваком друштву. Они су ту да информишу, образују, указују, покрећу, мијењају. Имају моћ која за собом повлачи одговорност. Управо из тог разлога је важно да у медијском простору радимо на подизању квалитета, знања и стручности кадра, да имамо медијске посленике који су упознати с европским прописима и праксом и спремни да дају допринос унапређењу струке и достизању европских стандарда у овој области. Иако на овом пољу преостаје још рада, с обје стране, увјерен сам да има значајних помака и да смо на добром путу.


Савет безбедности Русије: Акције Вашингтона су чин агресије - Спутњик Србија 02:53 16 Април 2021 13:30 07.04.2017 (освежено 13:35 07.04.2017) Преузмите краћи линк „Одржана је детаљна расправа о ситуацији у Сирији након ракетних напада САД“, рекао је портпарол. Према његовим речима, „акције Вашингтона поново су окарактерисане као чин агресије супротне међународном правом“. „На састанку је изражена дубока забринутост због неизбежних негативних последица таквих агресивних акција за заједничке напоре у борби против тероризма“, рекао је Песков. „Такође је изражено жаљење због штете за билатералне руско-америчке односе, која је нанета нападима на објекте у Сирији“, додао је он. Према речима портпарола, такође је разговарано о разним питањима која се односе на наставак подршке ваздушно-космичких снага Русије противтерористичким операцијама Оружаних снага Сирије. Осим тога, на састанку су дотакнута актуелна унутрашња социјално-економска питања. ракетни напад, заседање, Савет безбедности Русије, Владимир Путин


Legionar Goran Franjkovi? poginuo u Afganistanu - mJutarnji Quote: Ово је по ко зна који пут да неко ко је рођен на територији Србији ,као на пример муслимани у Рашкој области иду да се боре за своју браћу по религији у Сирију.Сада Хрват из Суботице отишао у Француску легију странаца и погинуо у Авганистан. Да ли 4b5 089;те за то да свако ко није Србин(а ово је већ ко зна који пример по реду да то нису Срби)у колико жели да ратује у нечијој другој војсци и на другој територији за другог газду, ДА МОРА ОБАВЕЗНО ДА СЕ ИСПИШЕ ИЗ РЕ 3ffa ГИСТРА ДРЖАВЉАНА СРБИЈЕ,да не би неки талибан или муџахедин из Босне узео као мету неки цивилни циљ у Србији?


text: РМВБ то цонверт АСФ, Аппле ТВ МПЕ на АСФ ЦОНВЕРТ РМВБ то АСФ, Аппле ТВ МПЕ на АСФ Да бисте конвертовали РМВБ то АСФ фајл, Пеасе инсталирајте најновији РеалПлаыер ако Уиндоус није инсталиран. Преузмите РеалМедиа Разделник, смањивати га УинРАР, користите командну линију "команде регсвр32 РеалМедиаСплиттер.акс" да га региструјете. Преузмите АСФ Цонвертер, који може да конвертује РМВБ то АСФ фајла. Изаберите РМВБ датотеку, излазни формат Промени на АСФ у дијалогу Опције,подесите неке параметре као што су видео кодирање звука, аудио-кодирање звука, резолуција, фрејмова итд, ако је потребно. Аппле ТВ може подржати обе датотеке шифроване са Фаирплаы управљање дигиталним правима технологије и фотографија са екстензијом ЈПЕГ, БМП, ГИФ, ТИФФ и ПНГ .. Аудио може бити кодирана са ААЦ формата, мп3, Аппле Лосслесс, АИФФ, или УАВ Аудио Цодец. Видео може бити подржан када је кодирана са било МПЕГ-4 Видео Цодец за максималну резолуцију од 720кс432 (432п) или 640кс480 пиксела при 30 ФПС, или Х.264 видео кодек за максималном резолуцијом од 720п (до 1280кс720 пиксела) на 24 ФПС. Да бисте конвертовали Аппле ТВ на АСФ значи да конвертујете куицктиме/мпег4 видео формату датотеке у АСФ фајл нормално. Молимо покушајте да инсталирате КуицкТиме Плаыер и КуицкТиме-ДирецтСхоу филтера. Ако је кодирана датотека, конверзија неће успети. МПЕ је врста МПЕГ датотеке екстензија Инсталирајте одговарајући декодер МПЕГ прво, онда можете да конвертујете МПЕ на АСФ..


text: Говорити о Србији ван Европе је противприродно, изјавио је вечерас председник САНУ Владимир Костић, који сматра да је потпуно наивно веровање да ће европски концепт пропасти због Брегзита. „Ја у то не верујем, јер је улог сувише велики“, рекао је Костић за телевизију Н1. Он каже да Србија „није чамац који би могао да одвесла у правцу Мадагаскара и направи нову српску државу“. „Ми смо окружени људима који припадају тој Европи... Без уједињене Европе цела Европа нема будућност. Ни Европа нема никакве будућности без залеђа Русије, енергетске и сваке друге, и негде не могу да схватим димензије русофобије које се намећу. Што се нас тиче, Европа је наша судбина, наш усуд“, рекао је он. Костић се осврнуо и на однос власти и опозиције у Србији, приметивши да је речник „на нивоу туче“ што је, каже, обесхрабрујуће. „Не кажем да сад позиција треба да гаји опозицију, али ако смо изабрали систем парламентарне демократије, онда би требало да позиција негде прави инструменте где ће опозиција бити присутна као корекција“, додао је он. Међутим, ако пратите речник, начин комуникације, то је стално на нивоу туче, указао је Костић. „Не памтим да смо још кад сам био клинац после утакмице једни са другима разговарали на тај начин. То је обесхрабрујуће“, навео је. Одговарајући на питање о независним институцијама и понашању власти према њима, Костић је истакао да дубоко верује да су те независне институције потребне, чак и када се са њима не слажете, истичући да оне носе једну врсту поверења. „Мислим да овде има доста и политичких варијанти и обрачуна... међутим кад сам почео са оном причом о путу самоће која очекује политичке лидере који забораве постојање оних који мисле другачије, ја бих тим људима, ако би ме икада питали за савет рекао, градите институције. Оне које ће викати, не заборави да си смртан“, рекао је Костић Те институције било да су независне, ван државне и друге, штите све, па чак и оне које су на власти, сматра Костић.


text: У Мостару отворена нова зграда Логопедије - Службене странице Града Мостара У Мостару отворена нова зграда Логопедије Свечана церемонија отворења Центра за рехабилитацију дјеце с уграђеном умјетном пужницом, слушним, говорним и психофизиолошким поремећајима уприличена је у четвртак у Мостару. Хрватски члан Предсједништва БиХ Драган Човић изразио је задовољство поводом отварања споменутог центра, оцијенивши како је он формално за читаву Босну и Херцеговину, а не само Херцеговачко-неретванског кантона. - С једном надоградњом горе, мислим да ћемо имати изузетно добру услугу на највишој разини оних стандарда који су данас примјерени. Особито је важно да и наши родитељи немају проблеме које су до јучер имали, да имају повјерење у наш Дом Здравља, у наше професионалце који ће овђе радити једну изврсну услугу - казао је Човић. Скренуо је позорност и на добру сарадњу с државом Кувајт, истакнувши како је ово био само један у низу пројеката на којима су Кувајт и БиХ заједнички радили и да вјерује како ће се та сарадња и даље наставити. Директор Дома здравља Мостар Марио Кордић нагласио је како ће новоизграђени објект у пуном капацитету почети радити за 15-ак дана. - Центар је опремљен свом могућом, најмодернијом дидактичком опремом. Опремљен је модерном видео технологијом гдје је јако важно пратити развој, односно напредак дјеце, затим слушним помагалима и свом могућом опремом кроз коју можемо пратити дјецеу с умјетном пужницом - казао је Кордић. Додаје како се годишње обави око 14.000 прегледа у једном оваквом центру, а тренутно је 500 активних картона, односно дјеце која ту свакодневно долазе. Укупна цијена изградње овог објекта, подсјетио је Кордић, била је 1.300.000 марака. Као градоначелник Мостар данас сам поносан што наш град данас отвара овакав један здравствени објект јер реализирањем овог пројекта не само да се побољшати радни увјети за дјелатнике Службе за говорне и психофизиолошке потешкоће већ ће дјеце и родитељи имати неизравну корист-истакнуо је у свом обраћању градоначелник Љубо Бешлић те захвалио хрватском члану Предсједништва БиХ др. Драгану Човићу, без чијег залагања и посредовања овај пројект још не би био сигурно завршен и пријатеља из Кувајта којима смо сви изнимно захвални за финансијску помоћ овом за Град Мостар и ХНК-у важном пројекту.


Контактирајте нас


Маслиново уље има многе предности по здравље, укључујући позитивне ефекте на срце и метаболичко здравље, међутим маслиново уље такође има позитивне ефекте на јетру.


На 63. „Песми Евровизије“, која се 8, 10. и 12. маја одржава у Лисабону, главном граду Португалије, учествоваће 43 земље под слоганом "All Aboard", а то су: Албанија, Аустралија, Аустрија, Азербејџан, Белгија, Белорусија, Бугарска, Црна Гора, Чешка, Данска, Естонија, Финска, Француска, Грчка, Грузија, Холандија, Хрватска, Ирска, Исланд, Италија, Израел, Јерменија, Кипар, Летонија, Литванија, Мађарска, Малта, Македонија, Молдавија, Немачка, Норвешка, Пољска, Португалија, Румунија, Русија, Сан Марино, Словенија, Србија, Шпанија, Швајцарска, Шведска, Уједињено Краљевство и Украјина.


text: Стихар Стихар (грч. стикхáрион) део је одежде православних свештеника. Стихар је дугачка и широка хаљина, слична дугачкој кошуљи, која покрива цело тело, од врата до стопала са широким рукавима без прореза (слична грчкој хаљини хитону). Стихар је основна, доња хаљина, која се носи испод фелона. Беле је боје и подсећа на одећу анђела који су се појавили за време Васкрса и Вазнесења. Бела боја симболише чистоћу, која се тражи од свештенослужитеља. Ако је одежда црвене боје, онда означава страдање Христово. Стихар такође носе чтеци и појци. Пошто код православног свештенства постоје три степена (ђаконски, свештенички и архијерејски), то и сваки степен има своје одређене одежде, док је стихар обавезна одежда за сва три степена. Стихаре носе и дечаци када учествују у неким православним обредима (нпр. сахранама, литијама).


Већ се прави командни центар за „хуманитарну интервенцију“ у Венецуели Датум публикације: 07 02 2019, 22:30 Америка подстиче војнике Венецуеле на злочине, обећавајући им амнестију за издају власти земље, изјавила је Марија Захарова на редовној прес-конференцији. „Вашингтон иде до директних претњи санкцијама венецуеланској војсци који остају верни законитој влади. Тј, то није ништа друго него већ ново виђење концепције ’штапа и шаргарепе’. Са једне стране, одређују се потенцијалне казне, док са друге показују потенцијалне награде“, навела је она. „Како јављају медији, у пограничном подручју Венецуеле (са Колумбијом), коју је недавно посетио високи амерички војни званичник, прави се јединствени командни центар такозване хуманитарне операције, који је у ствари једноствано хуманитарна интервенција“, изјавила је она. „Судећи по активности америчких војних делегација, које су буквално преплавиле регион у последње време, ради се на детаљној изради питања свестраног, логистичког осигурања смене власти војном опцијом... Овде нема ничег у вези са демократијом, нико не покушава да је врати, не покушавају да смене власт у Венецуели“, додала је портпаролка МИП-а Русије. Тагови: "хуманитарна интервенција"; америчка војска; Венецуела; војна интервенција


text: Најважнији актери регионалне сарадње и партнери Тима за социјално укључивање и смањење сиромаштва : Инклузија Социјално укључивање у ЕУ > Регионална сарадња > Најважнији актери регионалне сарадње и партнери Тима за социјално укључивање и смањење сиромаштва Најважнији актери регионалне сарадње и партнери Тима за социјално укључивање и смањење сиромаштва Регионални савет за сарадњу (Regional Cooperation Council – RCC) Регионални савет за сарадњу наследио је Пакт за стабилност југоисточне Европе. Главни задаци Савета су представљање региона, помоћ реализацији Процеса сарадње у Југоисточној Европи (South-East European Cooperation Process – SEECP), праћење регионалних активности, подршка већем укључивању цивилног друштва у регионалне активности, као и подршка потенцијалним партнерима да квалитетно искористе међународну донаторску помоћ, пре свега Вишекорисничку IPA (Multi—beneficiary IPA) Европске уније. Седиште Савета је у Сарајеву. Учеснице Савета су: 12 земаља учесница SEECP-а (Албанија, Босна и Херцеговина, Бугарска, Грчка, Хрватска, Словенија, Македонија, Молдавија, Румунија, Србија, Турска и Црна Гора), Косово*, Тројка ЕУ (Секретаријат Савета ЕУ, Европска комисија, актуелна земља која председава Европском унијом), као и земље и институције које кроз донације и подршку активно подржавају процес регионалне сарадње у југоисточној Европи (укупно 46 учесница). Један од тренутно најважнијих задатака Савета је праћење реализације стратегије Југоисточна Европа 2020 (SEE 2020), која је комплементарна социо-економској развојној стратегији Европске уније – Стратегија "Европа 2020′′ и која узима у обзир регионалне специфичности. – Сајт Регионалног савета за сарадњу – О стратегији SEE 2020 Иницијатива за реформу образовања (Education Reform Initiative of South Eastern Europe – ERI SEE) Иницијатива за реформу образовања јесте регионална платформа за сарадњу у области образовања. Национални реформски напори у области образовања подржани су овом иницијативом кроз повезивање ЕУ иницијатива и програма, узајамно регионално повезивање, изградњу капацитета и размену искустава. Чланови иницијативе су Албанија, Босна и Херцеговина, Хрватска, Црна Гора, Молдавија, Македонија, Србија, а посматрачи су Косово*, Бугарска и Румунија. Седиште секретаријата ERI SEE је у Београду. Више информација на сајту Иницијативе за реформу образовања... Центар за предузетничко образовање југоисточне Европе (South East European Centre for Entrepreneurial Learning – SEECEL) Центар за предузетничко образовање југоисточне Европе основан је 2009. године на иницијативу његових данашњих чланова: Албаније, Босне и Херцеговине, Хрватске, Македоније, Косова*, Србије, Црне Горе и Турске. Центар својим активностима доприноси систематском развоју целоживотног учења за предузетништво као кључне компетенције у складу са политикама и праксама Европске уније, јача предузетничко размишљање и окружење, а све то на регионалном нивоу. Посетите сајт Центра за предузетничко образовање југоисточне Европе Регионална школа јавне управе (Regional School of Public Administration – ReSPA) Регионална школа јавне управе основана је 2006. године са циљем да подстиче регионалну сарадњу и јачање капацитета јавне управе кроз организацију семинара, конференција и кроз повезивање унутар самог региона, али и региона и чланица Европске уније. Школа се налази у Даниловграду. Више информација на сајту Регионалне школе јавне управе... Техничка подршка организацијама цивилног друштва (Technical assistance for civil society organisations – TACSO) Техничка подршка организацијама цивилног друштва је регионални пројекат Европске уније у склопу активности подршке цивилном друштву. Започет је 2009. године и продужен до 2017. године, а његов циљ је да јачањем капацитета организација цивилног друштва кроз тренинге, конференције и студијска путовања допринесе њиховом већем учешћу у друштву. Сазнајте више на адреси www.tacso.org Београдска декларација о развоју социјалног предузетништва Након усвајања Страсбуршке декларације о социјалном предузетништву, актери са Западног Балкана и из Турске препознали су потребу за тематски сличном декларацијом која би осигурала да земље које још нису чланице ЕУ буду део будућих стратегија за развој социјалног предузетништва. Тако је настала Београдска декларација, која представља пример како регионална сарадња данас функционише и ван формалних институција. Декларацију можете прочитати и потписати на адреси belgradedeclaration.net *Ова ознака не доводи у питање ставове о статусу, и у складу је са Резолуцијом 1244/99 SB UN и Мишљењем МСП о проглашењу независности Косова.


НАЈАВА: MOBILE ROCK SCHOOL – РАДИОНИЦА У КУЛТУРНОМ ЦЕНТРУ ТРЕБИЊЕ – Културни центар Требиње 16. novembra 2018. Културна дешавања, Музика, Најава догађаја, Општа У оквиру пројекта Mobile Rock School, тим предавача ће у Културном центру Требиње, у суботу, 18. новембра, са почетком у 12.00 часова одржати радионице за младе који имају бенд или свирају неки музички инструмент, те им пружити прилику да прошире знање и искуство. Пројекат је покренут од стране Mostar Rock School која дјелује у просторијама Музичког центра „Павароти“ у Мостару, а која нуди музичко образовање за младе, прилику за међусобну сарадњу и заједничко стварање. Позивамо све заинтересоване да присуствују радионици и унаприједе своје знање и вјештине.