text: Физика (, -{phisis}-: природа) јесте фундаментална природна наука која проучава основна или суштинска својства природних појава и тела. Физичари проучавају основна својства, структуру и кретање материје у простору и времену. Физичке теорије се најчешће изражавају као математичке релације. Најутемељеније појаве се називају физичким законима или законима физике, међутим, и они су као и све друге научне теорије, подложни променама. При томе, нови физички закони обично не искључују старе, него само ограничавају домен њиховог важења. Физика је уско повезана са другим природним наукама, као и математиком (због математичког описивања природе), посебно хемијом, која се умногоме базира на физици, поготово на квантној механици, термодинамици и електромагнетизму. Физика је једна од најстаријих академских дисциплина, можда најстарија ако се узме у обзир астрономија. Током задња два миленијума, физика је била део природне филозофије заједно са хемијом, биологијом, и појединим гранама математике, али су се током научне револуције у 17. веку, природне науке појавиле као засебни истраживачки програми. Физика се преклапа са многим интердисциплинарним областима истраживања, као што је биофизика и квантна хемија, и границе физике нису чврсто дефинисане. Нове идеје у физици често објашњавају фундаменталне механизме других наука чиме се отварају нове авеније истраживања у областима као што су математика и филозофија. Подела физике Физика на основу начина на који проучава тела и појаве се дели на: теоријску и експерименталну физику. Основне области физике су: Класична механика Механика је наука која проучава појаве кретања и равнотеже материјалних тела под деловањем физичких сила и наука о апаратима, справама, машинама. Статистичка физика Статистичка физика је област физике која се бави физичким системима састављеним из великог броја честица (реда величине Авогадровог броја). Електромагнетика Електромагнетизам је област физике која проучава електричне и магнетне појаве у природи. Термодинамика Термодинамика је грана физике која проучава последице промене притиска, температуре и запремине у макроскопским физичким системима. Квантна механика Квантна механика је фундаментална грана теоријске физике којом су замењене класична механика и класична електродинамика при описивању атомских и субатомских појава. Релативистичка физика Релативистичка физика је Физичка теорија простора и времена која се бави прорачунима у инерцијалним системима референције. Физика честица Физика елементарних честица се бави проучавањем фундаменталних саставних делова материје и зрачења. Увод Домен и циљеви Физика се бави широким спектром феномена, од физике субатомских честица, до физике галаксија. У ово спадају најосновнији објекти од којих су сачињени сви остали објекти и зато се за физику понекад каже да је фундаментална наука. Циљ физике је да опише различите феномене који се дешавају у природи путем простијих феномена. Стога је задатак физике да повеже ствари које се могу видети са њиховим узроцима, а затим да повеже ове узроке заједно како би се нашао ултимативни разлог зашто је природа таква кава је. На пример, древни Кинези су приметили да се нека врста камења (магнетит) привлаче или одбијају међусобно дејством неке невидљиве силе. Овај ефекат је касније назван магнетизам и први пут је озбиљно проучаван у 17. веку. Мало раније него Кинези, Стари Грци су знали да други предмети, као што је ћилибар протрљан крзном, изазивају слично привлачење или одбијање. Ово је такође први пут озбиљно проучавано у 17. веку и названо је електрицитетом. Даља истраживања у 19. веку су показала да су ове две силе само два различита аспекта једне силе - електромагнетизма. Процес „уједињавања сила“ се наставља и данас. Научни метод Физика користи научни метод да провери исправност неке физичке теорије, користећи методичан приступ да упореди импликације те теорије са закључцима добијеним из спроведених експеримената и посматрања. Експерименти и посматрања се сакупљају и пореде са предвиђањима и хипотезама које тврди теорија и тако помажу у одређивању истинитости или неистинитости теорије. Теорије које су добро покривене подацима и нису никада пале на неком емпиријском тесту се често називају научни закони или закони природе. Све теорије, укључујући оне које се називају законима природе, се могу увек заменити прецизнијим, уопштенијим дефиницијама ако се пронађе неко неслагање теорије са прикупљеним подацима. Неки принципи, попут Њутнових закона кретања се још увек називају законима, иако се данас зна за неке случајеве у којима они не важе. Теорија и експеримент Теоретичари теже да развију математички модел који се и слаже са постојећим експериментима и који може успешно да предвиди будуће резултате, док експерименталисти смишљају и изводе експерименте да би проверили теоријска предвиђања, и истражили нове феномене. Иако се теорија и експерименти развијају посебно, они јако зависе један од другог. Напредак у физици често настаје када експерименталисти открију нешто ново што постојеће теорије не могу да открију, или када нове теорије изводе закључке које се могу проверити експериментално, што инспирише нове експерименте. У одсуству експеримента, теоријска истраживања могу да оду у погрешном правцу; постоје критике против тзв. М-теорије, популарне теорије у физици великих енергија, за коју ниједан практични експеримент није икада осмишљен. Физичари који раде на и на пољу теорије и на пољу експеримента се често називају феноменологичари. Теоријска физика је блиско повезана са математиком, која обезбеђује језик физичких теорија, а велики делови математике, као што је математичка анализа, су специјално осмишљени да би се решили проблеми у физици. Теоретичари могу такође да се ослоне на нумеричку анализу и рачунарске симулације. Поља математичке физике и рачунарске физике су активна поља у истраживањима. Теоријска физика се у својој историји ослањала на филозофију и метафизику; на овај начин су спојене теорије електрицитета и магнетизма у електромагнетизам. Изван познатог универзума, поље теоријске физике се такође бави хипотетичким питањима као што су паралелни универзуми или више димензије. Физичари спекулишу о овим могућностима и из њих постављају теорије. Концепт онога шта се може сматрати хипотетичним се може променити током времена. На пример, неки физичари из 19. века су исмевали постојање атома. До краја Другог светског рата, атоми нису више били хипотетичка ствар. Историја Од давнина су људи покушавали да схвате понашање и особине материје; зашто објекти падају на земљу када изгубе ослонац, зашто различити материјали имају различите особине, и слично. Тајновита је била и природа свемира, као на пример облик Земље, понашање и кретање Сунца и Месеца. Мноштво теорија је покушавало да објасни те појаве, али већина од њих на погрешан начин, јер никада нису биле потврђене огледом. Ипак постојало је неколико изузетака, као на пример Архимед који је извео неколико значајних и тачних закона механике и хидростатике. Физика у старом веку Аристотел је употребио за природу, у најопштијем смислу, име физика (φύσίς од φύση - природан) и тако је увео данашње име за физику у као општу науку о природи, а човека који се на логички начин бави општим истинама о природи назвао је физичар (φυσικός). Римски стоици за физику употребљавали име филозофија природе. Физика се кроз историју значајно мењала и издвајањем других природних наука њено поље истраживања сужавано је. Физика у 16. веку Модерна физика која истражује материју и енергију као и процесе са правилностима по којима постоји неживи део природе настала је у новом веку. Галилео Галилеј (1564-1642) је увео огледе као начин проверавања физичких теорија и успешно је формулисао и огледима потврдио неколико закона динамике, као што је закон инерције. Физика у 17. веку Истражујући силу којом Сунце привлачи Земљу 1687. године Исак Њутн (1642-1727) је објавио Математичке принципе природне филозофије, (-{Principia Mathematica Philosophia Naturalis}-), његово чувено дело у којем су детаљно изложени Њутнови закони кретања, на којима почива класична механика; и Њутнов закон гравитације, који описује једну од четири основне силе у природи, гравитацију. Обе ове теорије су се слагале са извршеним огледима. Класичној механици су такође значајно допринели Лагранж, Хамилтон, и други, који су открили нове формулације, принципе и резултате. Закон гравитације је подстакао и развој астрофизике, који описује астрономске појаве физичким теоријама.. Физика у 18. веку Од 18. века па надаље, термодинамика је доживела значајна открића која су имали Бојл, Јанг, и многи други. Бернули је користио статистичке методе са класичном механиком да би извео термодинамичке резултате 1733. године, иницирајући тиме развој статистичке механике. Томпсон је демонстрирао претварање механичког рада у топлоту 1798. године. Физика у 19. веку Године 1847, Џул је формулисао закон о одржању енергије, било у облику топлоте или механичке енергије. Електрицитет и магнетизам су проучавали Фарадеј, Ом, и други. 1855. године, Максвел је ујединио ове две појаве у јединствену теорију електромагнетизма, и описао их је Максвеловим једначинама. Ова теорија је претпоставила да је светлост електромагнетни талас. Вилхелм К. Рендген () (1845-1923) открио је 1895. године зраке који су могли да прођу кроз непровидне материје, каква је човекова рука, и назвао их је X-зраци, а те зраке данас зовемо рендгенским зрацима. Ти зраци су електромагнетно зрачење високе фреквенције. Радиоактивност је открио 1896.године Хенри Бекерел, а даље су је проучавали Пјер Кири, Марија Кири и други. Ово је поставило темеље новом пољу нуклеарне физике. Томсон је открио електрон 1897. године, једну од основних честица носиоца наелектрисања. Он је 1904. године предложио је први модел атома. (Постојање атома је познато још од 1808. године, када га је предвидео Далтон. Физика у 20. веку 1905. године, Ајнштајн је уобличио теорију релативности (специјалну и општу), уједињавајући простор и време у јединствен ентитет и створио нову, релативистичку, теорију гравитације. Био је један од неколицине научника који су поставили темеље квантној физици. Радерфорд је из огледа са расејањем алфа честица на атомима злата извео постојање компактног атомског језгра, са позитивно наелектрисаним јединицама протонима 1911. године. Неутрално наелектрисане честице, неутроне, је открио Чедвик, 1932. Почетком 1900, Планк, Ајнштајн, Бор, и други су развили квантну теорију, да би објаснили аномалије у експерименталним резултатима, те су тада увели појам дискретних енергетских нивоа. 1925, Хајзенберг и Шредингер су формулисали квантну механику, која је објединила дотада стечена сазнања о квантном-микросвету и објаснила резултате многобројних експеримената. У квантној механици, исходи физичког мерења подлежу законима вероватноће; теорија је прописала начине и правила за израчунавање ових вероватноћа. Квантна механика је такође развила теоретске алате за физику чврстог стања, која изучава физичка својства чврстих тела и физику флуида која проучава супстанције у течном стању, укључујући појаве као што су кристална структура, полупроводност и суперпроводност, као и суперфлуидност или течне кристале. Међу пионире ове области физике спада Блох, који је описао понашање електрона у кристалним структурама 1928. Током Другог светског рата, све зараћене стране су истраживале нуклеарну физику, желећи да направе атомску бомбу. Немачки напори нису успели, али је савезнички Пројекат Менхетн остварио циљ. У Америци, тим предвођен Фермијем је остварио прву вештачки произведену нуклеарну ланчану реакцију 1942, а 1945. прва нуклеарна експлозија је изведена у Аламогорду, у Новом Мексику. Квантна теорија поља је формулисана да би обезбедила конзистентност квантне механике и Специјалне теорије релативности. Свој модерни облик је достигла у касним 1940-тим радовима Фајнмана, Швингера, Томонаге и Дајсона. Они су формулисали теорију квантне електродинамике, која, квантним методама, описује електромагнетне интеракције. Квантна теорија поља је обезбедила оквир за модерну теорију честица, која изучава основне силе природе и основне честице. 1954, Јанг и Милс су поставили темеље који су довели до стандардног модела, који је употпуњен 1970, и успешно описује све до сада познате честице. Види још Класична механика Статистичка физика Електромагнетика Термодинамика Квантна механика Релативистичка физика Физика честица Нобелова награда за физику Референце Литература -{Peter Woit (January 2017). Fake Physics,}- Спољашње везе -{Encyclopedia of Physics at Scholarpedia}- -{PhysicsCentral – Web portal run by the American Physical Society}- -{Physics.org – Web portal run by the Institute of Physics }- -{The Skeptic's Guide to Physics }- -{Usenet Physics FAQ – A FAQ compiled by sci.physics and other physics newsgroups}- -{Website of the Nobel Prize in physics }- -{World of Physics An online encyclopedic dictionary of physics}- -{Nature: Physics}- -{Physics announced 17 July 2008 by the American Physical Society}- -{Physicsworld.com – News website from Institute of Physics Publishing }- -{Physics Central – includes articles on astronomy, particle physics, and mathematics.}-


. - Лукач: У БиХ више хиљада симпатизера вехабиjског покрета | Фонд Стратешке Културе - електронско издање ПОЧЕТНА ВЕСТИ Лукач: У БиХ више хиљада симпатизера вехабиjског покрета Ослобођени рођаци убице руског амбасадора


source: fineweb

text: Митрополит волоколамски Иларион у посети Хиландару Братство манастира Хиландара је имало велику част да у госте прими Његово Високопреосвештенство Митрополита волокаламског г. Илариона (Алфејева), председника Одељења за спољне црквене везе Руске Православне Цркве. У пратњи Митрополита Илариона био је и Његово Преосвештенство Епископ дмитровски, викар Московске епархије, г. Теофилакт, као и неколико клирика и лаика. Након посета Кареји, манастирима Ивирону и Констамониту, у поподневним часовима у уторак, 9. октобра 2012. године, група драгих гостију из Русије пристигла је у Хиландар. На улазу у манастир госте је дочекао хиландарски игуман Високопреподобни архимандрит г. Методије. Гости су преноћили у хиландарским конацима и присуствовали богослужењима у Саборној цркви. Посебна духовна радост је просијала током служења саборне архијерске Литургије којом је началствовао митрополит Иларион уз саслужење Епископа Теофилакта, игумана архимандрита Методија и више свештенослужитеља. По завршетку Свете евхаристије митрополит Иларион, обраћајући се игуману, нагласио је: „Драги оче Методије, уважено братство овог манастира, драги оци и браћо! Желим да вам пренесем жеље и благослов пресветог Патријарха Москве и Све Русије г. Кирила. Са радошћу долазим поново у Свети манастир Хиландар после двадесет година одсуства (од 1992.). Од тада се много чега променило, како у мом животу тако и у манастиру. Већина данашње манастирске браће је млада и није била присутна у оно време." „Желео бих да вам захвалим на вашим молитвама и да вас позовем да се топло молите за вашу земаљску отаџбину Србију, јер је то јако напаћена земља. Са сажаљењем и болом слушам вести из Србије о притисцима и прогонима које трпе хришћани на Косову и Метохији", додао је Митрополит волоколамски Иларион. Он је такође нагласио: „Два пута сам посетио Косово и уверио сам се у претешке животне услове наше браће монаха у древним манастирима Дечанима, Грачаници и са каквим се тешкоћама суочавају у Пећкој Патријаршији. Свакако су им веома потребне ваше молитве. Господ вас је позвао на Свету Гору да се борите за спас ваших душа највише." „Данас се Србија налази на раскрсници. С једне стране, то је православна земља у којој је православна вера и даље јака, док с друге стране постоји и ванцрквени свет са својим страстима, забавама и пропагандом конзумерства и одбацивањем духовног живота који жели да удаљи српски народ и младе Србе од Христа. То је разлог, драга браћо, што носите изузетну одговорност за очување православне вере, побожности наших отаца као и за молитву за ваш народ", нагласио је Митрополит Иларион. Игуман Методије је упознао митрополита Илариона са животом и наслеђем Свете царске српске лавре Хиландара, посебно са током обнове од последица пожара 2004. године. Током посете манастирској ризници Митрополит се посебно задржао испред чувене иконе Христа Спаситеља која је, по његовим речима, на њега још од раније оставила веома дубок утисак. У спомен на овај радостан сусрет, Митрополит Иларион је даривао хиландарском игуману напрсни крст и икону Матере Божје, а отац Методије је, у име братсва, госту поклонио панагију са ликом заштитнице Хиландара - Богородице Тројеручице. У четвртак, 10. октобра 2012. године, гости из Руске Православне Цркве су се, уз целив љубави, растали са својим домаћинима, размењујући благослове и утврђујући вековне духовне везе два братска православна народа. Поклоници су пешице отишли у бугарски манастир Зограф. Извор: hilandar.org


source: CulturaX

text: ДСД ОО Врањска Бања: Годишњи концерт КУД-а ДСД "Врелац" Дана 21. 12. 2017. године, одржан је годишњи концерт КУД-а ДСД ОО Врањске Бање "Врелац". Програм концерта био је веома богат, почевши од песама са југа Србије и игара из целе земље, па све до свирања на традиционалним српским инструментима. На почетку концерта гостима је представљена ретоспектива свих наступа овог КУД-а у 2017. години. Члан Управног одбора ДСД Горан Средојевић се обратио организаторима и гостима речима: " Уважени, поздрављам Вас у име председника ДСД Нићифора Аничића, Управног одбора и своје лично име. Србија је мала земаља којом су ходали и ходају велики људи – изрека је која нас подсећа на то каква смо дела оставили човечанству, какву смо историју светских бура проживели и преживели као народ, колико смо пута бацани у искушења да се одрекнемо врлина: вере, наде и љубави. "Вере у Бога, наде у вечни живот и љубави према створитељу и створењима", како је говорио владика Николај Велимировић. Друштво српских домаћина у свом називу и бићу, стоји на том путу очувања традиције, вредности и културе нашег народа. Не заборавимо да реч култура, долази од српске речи коло, којом су наши давни преци називали Сунце. Од те кратке речи од четири слова створили смо цивилизацију, науку и уметност, а Бог нас је подарио искреном вером и љубављу. Општински одбор ДСД у Врањској Бањи је најлепши пример вере и љубави, преточене у свакодневну помоћ нејакима, обележавању и незаборављању свих бурних истројиских догађаја нашег народа, организовању и учењу млађих да преносе најлепше тековине својих предака у будућност..." Председник Општинског одбора ДСД Врањска Бања и КУД-а "Врелац" Предраг Костић, се за још једну успешну годину захвалио својим играчима из ансамбла – деци, почевши од најмлађих до најстаријих, јер да није њих ни било ни овако успешног КУД-а.


source: wikipedia

text: 18. децембар (18.12.) је 352. дан године по грегоријанском календару (353. у преступној години). До краја године има још 13 дана. Догађаји 218. п. н. е. — У бици код Требије у Другом пунском рату картагински војсковођа Ханибал је нанео тежак пораз римској војсци. 1271 — Кублај-кан је променио назив свог царства у Јуан, означивши званични почетак династије Јуан у Кини и Монголији. 1398 — Монголски војсковођа Тимур Ленк заузео је индијски град Делхи. 1499 — Муслимани у Гранади су се побунили против својих владара због присилне конверзије на католицизам. 1642 — Абел Тасман је постао први Европљанин који је допловио до Новог Зеланда. 1777 — У САД је прослављен први Дан захвалности, чиме је прослављена недавна америчка победа над британским генералом Џоном Бергојном у бици код Саратоге у октобру. 1787 — Њу Џерзи је постао трећа америчка држава која је ратификовала устав САД. 1865 — Амерички државни секретар Вилијам Сјуард је објавио да су три четвртине америчких савезних држава ратификовале Тринаести амандман на Устав САД, чиме је он ступио на снагу. 1903 — Америчко-панамским уговором зона Панамског канала је стављена под контролу САД уз годишњу ренту. 1916 — Победом Француза завршена је десетомесечна битка код Вердена у Првом светском рату, у којој су обе стране имале огромне губитке - погинуло је 543.000 Француза и 434.000 Немаца. 1935 — Едвард Бенеш је изабран за председника Чехословачке, четири дана после оставке првог шефа те државе Томаша Масарика. 1940 — Вођа нацистичке Немачке Адолф Хитлер наредио је у Другом светском рату Врховној команди Вермахта да припреми инвазију на СССР према тајном плану под шифром "Операција Барбароса". 1966 — Амерички астроном Ричард Вокер је открио Сатурнов сателит Епиметеј. 1970 — У Италији је ступио на снагу закон о разводу брака, упркос противљењу Римокатоличке цркве. 1972 — САД су у Вијетнамском рату почеле масовно бомбардовање Ханоја које је трајало непрекидно 12 дана и ноћи. 1972 — Стенли Берет је пробио звучни зид на земљи, возећи аутомобил на ракетни погон брзином већом од 1000 km/h на писти у Калифорнији. 1989 — Европска економска заједница и Совјетски Савез су потписали споразум о трговини и економској сарадњи. 1993 — У Загребу обновљен рад Српског привредног друштва Привредник укинутог 1946. године. 1999 — Председница Шри Ланке Чандрика Кумаратунга повређена је у експлозији бомбе у којој је погинуло 33 и рањено 137 људи. Власти у Коломбу оптужиле тамилске сепаратисте за подметање бомбе. 2000 — У Бриселу су обновљени преговори о сукцесији бивше СФР Југославије, након што су нове југословенске власти одустале од става да је СР Југославија једини наследник бивше државе, који је тврдо заступао бивши председник СРЈ Слободан Милошевић. Преговори су успешно завршени у мају 2001. 2003 — Скупштина Косова усвојила је у начелу Закон о сарадњи са Трибуналом у Хагу. Хашки трибунал осудио је босанског Србина Драгана Николића, званог Јенки, на 23 године затвора. Он је признао кривицу за ратне злочине почињене над муслиманским заробљеницима у логору Сушица код Власенице, чији је командант био у лето 1992. 2006 — У Уједињеним Арапским Емиратима одржани су први избори од оснивања те земље. Рођења 1855 — Јован Храниловић, гркокатолички је свештеник, песник и новинар. (прем. 1924) 1856 — Џозеф Џон Томсон, енглески физичар, добитник Нобелове награде за физику (1906). (прем. 1940) 1863 — Франц Фердинанд, аустријски надвојвода. (прем. 1914) 1878 - Јосиф Висарионович Џугашвили Стаљин (рус. Иосиф Виссарионович Джугашви́ли Сталин, груз. იოსებ ბესარიონის ძე სტალინი; био је први Генерални секретар Централног комитета Комунистичке партије Совјетског Савеза, од 1922. до своје смрти 1953. године. 1879 — Паул Кле, немачко-швајцарски сликар. (прем. 1940) 1888 — Гледис Купер, енглеска глумица. (прем. 1971) 1908 — Силија Џонсон, енглеска глумица. (прем. 1982) 1913 — Вили Брант, немачки политичар, канцелар Западне Немачке (1969—1974) и градоначелник Берлина (1957—1966). (прем. 1992) 1918 — Бети Грејбл, америчка глумица, модел, плесачица и певачица. (прем. 1973) 1919 — Јуре Каштелан, хрватски песник. (прем. 1990) 1927 — Ремзи Кларк, амерички адвокат и политичар, 66. државни правобранилац САД (1966—1969). (прем. 2021) 1927 — Никола Пантић, српски геолог. (прем. 2002) 1943 — Кит Ричардс, енглески музичар, најпознатији као суоснивач, гитариста и певач групе -{The Rolling Stones}-. 1946 — Милена Зупанчић, словеначка глумица. 1946 — Стивен Спилберг, амерички редитељ, сценариста и продуцент. 1953 — Џеф Кобер, амерички глумац и продуцент. 1954 — Реј Лиота, амерички глумац и продуцент. (прем. 2022) 1954 — Милован Степандић, српски кошаркашки тренер. (прем. 2020) 1963 — Бред Пит, амерички глумац и продуцент. 1965 — Игор Милановић, српски ватерполиста. 1966 — Ђанлука Паљука, италијански фудбалски голман. 1967 — Дарко Миланич, словеначки фудбалер и фудбалски тренер. 1968 — Каспер ван Дин, амерички глумац и продуцент. 1968 — Алехандро Санз, шпански музичар. 1969 — Сантијаго Кањизарес, шпански фудбалер. 1970 — Ди-Ем-Екс, амерички хип хоп музичар и глумац. (прем. 2021) 1971 — Аранча Санчез Викарио, шпанска тенисерка. 1972 — Митко Стојковски, македонски фудбалер. 1974 — Кери Бајрон, америчка уметница и ТВ водитељка. 1974 — Вики Миљковић, српска певачица. 1975 — Сија Ферлер, аустралијска музичарка и музичка продуценткиња. 1978 — Кејти Холмс, америчка глумица, продуценткиња и редитељка. 1980 — Кристина Агилера, америчка музичарка и глумица. 1980 — Марија Вицковић, српска глумица. 1981 — Вујадин Суботић, црногорски кошаркаш. 1981 — Нивес Целзијус, хрватска певачица, модел, глумица и књижевница. 1986 — Андрија Стипановић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1987 — Мики Андо, јапанска клизачица. 1987 — Алина Плугару, румунска порнографска глумица. 1989 — Ешли Бенсон, америчка глумица и модел. 1991 — Рикардо Гомеш, фудбалер са Зеленортских Острва. 1992 — Бриџит Мендлер, америчка глумица и музичарка. 1992 — Рашид Сумаила, гански фудбалер. 1995 — Барбора Крејчикова, чешка тенисерка. 1998 — Паола Егону, италијанска одбојкашица. 1999 — Стефан Момиров, српски кошаркаш. 2001 — Били Ајлиш, америчка музичарка. Смрти 1737 — Антонио Страдивари, италијански градитељ гудачких инструмената 1803 — Јохан Готфрид фон Хердер, немачки писац, историчар, филозоф и протестантски теолог 1829 — Жан Баптист Ламарк, француски научник (рођ. 1744) 1936 — Андрија Мохоровичић, сеизмолог 1980 — Алексеј Косигин, руски државник и високи комунистички функционер, совјетски премијер - Добриша Цесарић, хрватски песник (рођ. 1902) 1992 — Војин Бакић је био српски сликар и вајар 1999 — Робер Бресон, француски редитељ (рођ. 1901). 2001 — Жилбер Беко, француски певач 2006 — Срђан Кнежевић, спортски новинар (рођ. 1955). 2009 — Оскар Данон, југословенски диригент и композитор јеврејског поријекла, академик АНУ БиХ (рођ. 1913). 2011 — Вацлав Хавел, чешки књижевник и државник (рођ. 1936). 2016 — Жа Жа Габор, америчка глумица мађарског порекла (рођ. 1917). Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Преподобни Сава Освећени Свети Нектарије Битољски


Институт за трансфузију крви Србије, Црвени крст Србије и Факултети техничких наука организују још једну акцију добровољног давања крви. Екипа Института биће у свечаној сали Грађевинског факултета у среду, 19. новембра 2014. од 10 до 16 часова. Позивамо све студенте и професоре да издвоје мало времена, дају крв и на тај начин помогну онима којима је крв једини лек.


Вођа оркестра Славко Николић рекао је да оркестар постоји од 1997. године и да тренутно има више од 40 чланова.


text: ПРЊАВОР, 5. ЈУНА – Његово преосвештенство владика бањалучки Јефрем уз саслужење више свештеника и ђакона обавио је данас молитвени чин освећења темеља гробљанске капеле у новом гробљу у Прњавору. Владика Јефрем је у обраћању окупљеним вјерницима рекао да свако вријеме било добро или лоше чине људи, који требају чинити добра дјела. "Ово су наша времена, зато не требамо чекати него сада радити шта умијемо и знамо и са надом гледати унапријед. Порука је јасна ово је наша земља, наши преци су је крчили, обрадили, чували, одбранили и нама предали, а ми смо дужни да је унапређујемо", поручио је владика. Он каже да се осим за овоземаљску отаџбину сваки човјек својим чињењем треба борити и за небеску отаџбину, за вјечно Царство Божије. "Знамо да цијенимо овоземаљски живот и сва добра која нам Господ даје у овом животу, али ипак знамо да кроз овај живот пролазимо као путници да бисмо дошли до вјечног живота. Треба да се боримо и молимо да нам сваки дан буде користан, и нама и онима који ће доћи послије нас" , рекао је владика. Он се захвалио и куму темеља Милану Лебурићу, познатом привреднику из Прњавора, на доприносу у изградњи овог вјерског објекта, а благослов упутио свим вјерницима. "Нека Бог да здравље, слогу у кући, напредак у мјесту гдје живите, да све буде срећно, напредно и благословено" , поручио је владика Јефрем. Архијерејски намјесник прњаворски Душко Дринић каже да ће наког данашњег освећења темеља и уз благослов добијен од владике Јефрема бити настављено са радовима на капели посвећеној Светом апостолу и јеванђелисти Марку . " Надамо се да ћемо до краја године храм са пратећим садржајем ставити под кров, а почетком наредне године наставити са радовима на уређењу. Ово је граду пријеко потребан објекат, дуго се о овоме прича, а сада су се створили услови да се храм и објекат гради" , рекао је протојереј ставрофор Дринић. Он је упутио ријечи захвалности суграђанима и општини Прњавор који су дали допринос у досадашњим радовима, куму темеља, а уједно позвао остале парохијане да се у складу са могућностима придруже акцији како би капела што прије била стављена у функцију. /крај/тс/фото ГИМНАЗИЈА – МАТУРАНТИМА 46. ГЕНЕРАЦИЈЕ УРУЧЕНЕ ДИПЛОМЕ ПРЊАВОР, 10. ЈУНА - Уручењем диплома за 52 матуранта прњаворска Гимназија данас је испратила 46. генерацију ученика.Директор Гимназије Дајана Остојић каже да су поносни на чињеницу да испраћају још једну ... УЧЕНИЦИ ПРЕДСТАВИЛИ 14 ПОСЛОВНИХ ИДЕЈА НА САЈМУ ПРЕДУЗЕЋА ЗА ВЈЕЖБУ ПРЊАВОР, 29. АПРИЛА - Ученици Центра средњих школа "Иво Андрић" Прњавор на данашњем Сајму предузећа за вјежбу у овој школи представили су се са 14 пословних идеја о оснивању и ... САХРАЊЕН НОВИНАР НЕДЕЉКО САНЧАНИН ПРЊАВОР, 23. АПРИЛА - На новом градском гробљу у Прњавору данас је сахрањен новинар и књижевник Недељко Санчанин. Сахрани је претходила комеморација у Центру за културу којој су осим чланова ...


text: Трећа девојка Радња[уреди] Норма Рестарик, је „трећа девојка“ и ни по чему није посебна или другачија од других, а опет буди Поароову радозналост када му дође са причом о „убиству које је могла починити“. Међутим, она оцењује да је Поаро престар за детектива, и одлази, а да му није испричала све детаље. Поаро није нисам сигуран да ли случај постоји, али то је за њега изазов. У овом роману Поароу помаже млада детективка и писац, Аријадна Оливер, која је замишљена као портрет Агате Кристи. У потрази да сазна више завршава са ударцем у главу док је пратила особу за коју се испоставља да је Нормин пријатељ. Ствари временом постају замршеније. Норма је затечена поред убијеног младића са крвавим ножем у руци. Сада је ред на Поароу да објасни мистерију.


text: 22. децембар (22.12.) је 356. дан године по грегоријанском календару (357. у преступној години). До краја године има још 9 дана. Догађаји 640 — Арапи муслимани заузели Александрију, две године после почетка инвазије на византијски Египат. 1790 — Руске трупе под командом Александра Суворова од Турака преузеле град Исмаил, важну луку у делти Дунава. 1894 — Француски артиљеријски капетан Алфред Драјфус осуђен на доживотну робију на основу лажне оптужбе да је Немцима продавао војне тајне и послат у затвор на Ђаволска острва у Француској Гијани. Под притиском јавног мњења рехабилитован 1906. 1917 — У Брест-Литовску у Првом светском рату почели мировни преговори сила Осовине и нове руске владе, успостављене Октобарском револуцијом. 1942 — Амерички бомбардери напали главни град Бурме Рангун, који су у Другом светском рату окупирали Јапанци. 1956 — Последњи британски и француски војници напустили египатски лучки град Порт Саид по завршетку Суецког рата. 1968 — Северна Кореја, после 11 месеци заробљеништва, ослободила 82 члана посаде америчког шпијунског брода „Пуебло“. 1975 — После двадесеточасовне опсаде седишта ОПЕЦ у Бечу, палестински терористи с таоцима одлетели авионом, који им је уступила Влада Аустрије, у правцу Блиског истока. 1988 — Јужна Африка, Куба и Ангола у Уједињеним нацијама потписали споразум којим је Намибија, последња колонија у Африци, добила независност. Та бивша немачка колонија од Првог светског рата била под управом Јужне Африке. 1989 — У страху од побуњеног народа, председник Румуније Николае Чаушеску са супругом Еленом хеликоптером побегао из Букурешта, чиме је окончана његова 24-годишња диктаторска владавина. Брачни пар ухваћен и три дана касније стрељан у месту Трговиште. 1990 — Лидер синдикалног покрета „Солидарност“ Лех Валенса преузео, после изборне победе, дужност председника Пољске. Сабор Хрватске усвојио нови Устав којим је Република Хрватска проглашена за националну државу хрватског народа, док су Срби сврстани у групу "inih naroda i manjina". 1993 — Јужноафрички парламент састављен од белаца окончао еру апартхејда, изгласавши већином од 237 према 45 Прелазни устав земље, што је омогућило одржавање првих сверасних избора у Јужној Африци. Алина Фернандес Ревуелта, кћерка председника Кубе Фидела Кастра, напустила Кубу и добила политички азил у САД. 1994 — Премијер Италије Силвио Берлускони, због оптужби за корупцију, поднео оставку седам месеци пошто је дошао на чело коалиционе конзервативне владе, 53. од Другог светског рата. 1996 — Герилци перуанског левичарског покрета „Тупак Амару“ ослободили 225 талаца у јапанској амбасади у Лими, а задржали 140. 2000 — Светска здравствена организација упозорила на могућност ширења болести „лудих крава“ ван Европе. Болест која се сматра вероватним узроком нове варијанте смртоносне Кројцфелт-Јакобове болести мозга код људи, откривена 1986. у Великој Британији. 2002 — На неуспелим председничким изборима у Црној Гори највише гласова, преко 80 одсто, освојио кандидат Демократске партије социјалиста Филип Вујановић. 2009 — Србија је поднела кандидатуру за чланство у Европској унији. 2016 — Завршена Битка за Алеп након 4 године,5 месеци и 3 дана. Рођења 1639 — Жан Расин, француски песник и драматург. (прем. 1699) 1858 — Ђакомо Пучини, италијански композитор. (прем. 1924) 1885 — Боривоје Ж. Милојевић, српски географ. (прем. 1967) 1907 — Пеги Ешкрофт, енглеска глумица. (прем. 1991) 1908 — Коста Рацин, македонски књижевник и револуционар. (прем. 1943) 1925 — Ирена Колесар, хрватска глумица. (прем. 2002) 1933 — Лучано Мартино, италијански продуцент, редитељ и сценариста. (прем. 2013) 1935 — Семка Соколовић Берток, босанскохерцеговачка глумица и шахисткиња. (прем. 2008) 1936 — Хектор Елизондо, амерички глумац. 1936 — Бранислав Михајловић, српски фудбалер. (прем. 1991) 1945 — Дајана Сојер, америчка новинарка. 1950 — Зијах Соколовић, босанскохерцеговачки глумац и редитељ. 1959 — Бернд Шустер, немачки фудбалер и фудбалски тренер. 1960 — Зоран Живковић, српски политичар, 7. премијер Србије (2003—2004). 1962 — Рејф Фајнс, енглески глумац, редитељ и продуцент. 1963 — Ђузепе Бергоми, италијански фудбалер. 1965 — Сержи Лопез, шпански глумац. 1966 — Зоран Маринковић, српски музичар и уметник, најпознатији као члан групе Бјесови. 1967 — Александар Миленковић Шуки, српски бициклиста. 1968 — Луис Ернандез, мексички фудбалер. 1968 — Дајна Мајер, америчка глумица. 1972 — Ванеса Паради, француска музичарка, глумица и модел. 1974 — Горан Караџић, српски кошаркаш. 1976 — Јована Типшин, српска певачица. 1977 — Ненад Лалатовић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1978 — Едо Маајка, босанскохерцеговачки хип хоп музичар. 1978 — Анина Укатис, немачка ТВ водитељка, порнографска глумица и модел. 1981 — Момир Илић, српски рукометаш. 1983 — Жозе Фонте, португалски фудбалер. 1984 — Бејсхантер, шведски певач, музички продуцент и ди-џеј. 1986 — Тијана Печенчић, српска глумица. 1987 — Едер, португалски фудбалер. 1990 — Марко Ивовић, српски одбојкаш. 1991 — Бојан Матић, српски фудбалер. 1991 — -{DaBaby}-, амерички хип хоп музичар. 1993 — Рафаел Гереиро, португалски фудбалер. 1993 — Меган Трејнор, америчка музичарка. 1998 — Каспер Руд, норвешки тенисер. 2000 — Џошуа Басет, амерички глумац и певач. Смрти 1666 — Гверчино, италијански сликар. (рођ. 1591) 1801 — Јован Рајић, историчар и књижевник. (рођ. 1726) 1880 — Џорџ Елиот, енглеска књижевница. (рођ. 1819) 1923 — Петар Добриновић, позоришни глумац и редитељ. (рођ. 1853) 1936 — Николај Островски, совјетски књижевник социјалистичког реализма (рођ. 1904) 1952 — Милица Јаковљевић Мир-Јам, српска књижевница. (рођ. 1887) 1969 — Џозеф фон Штернберг, амерички филмски режисер. (рођ. 1894) 1976 — Слободан Ђурић, позоришни, филмски и ТВ глумац и редитељ. (рођ. 1944) 1979 — Дарил Франсис Занук, амерички филмски продуцент. (рођ. 1902) 1980 — Богдан Бабић, српски диригент и руководилац хора АКУД „Бранко Крсмановић“. (рођ. 1921) 1989 — Семјуел Бекет, ирски писац. (рођ. 1906) 1993 — Ото Бихали Мерин, југословенски писац и ликовни критичар. (рођ. 1904) 1996 — Мића Поповић, српски сликар (рођ. 1923) 2002 — Џо Страмер, британски музичар и глумац, најпознатији као суоснивач, гитариста и певач групе The Clash. (рођ. 1952) 2014 — Џо Кокер, британски музичар (рођ. 1944) 2018 — Педи Ешдаун, британски политичар (рођ. 1941) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Зачеће Свете Ане Света Ана, матер пророка Самуила Преподобни Стефан Новосијатељ Преподобни Амон Свети Софроније, архиепископ кипарски Свети мученик Еасије Света Васа Свети мученик Соситеј Свети мученик Нарсис Свети мученик Исак Дан Југословенске народне армије (ЈНА)


text: 14. септембар (14.9.) је 257. дан у години по грегоријанском календару (258. у преступној години). До краја године има још 108 дана. Догађаји 81 — Након смрти брата Тита, власт над Римским царством преузео је Домицијан. 1219 — Проглашена аутокефалност Српске православне цркве, са седиштем у манастиру Жича, коју је код никејског цара Теодора I Ласкариса и васељенског патријарха Манојла I Харитопула издејствовао Сава Немањић 1262 — Краљ Кастиље Алфонсо заузео луку Кадиз на обали Атлантског океана, окончавши петовековну маварску окупацију града. 1812 — Француске трупе под Наполеоном Бонапартом ушле у Москву. Постоји легенда да су Руси запалили Москву у повлачењу, али је Москва горела пре свега зато што више није било никог да спречи пожаре. 1829 — Потписан Једренски мировни уговор којим је окончан руско-турски рат. Србија на основу Једренског мира 1830. добила хатишериф о самоуправи, а Грчка независност. 1930 — Национал-социјалистичка партија Адолфа Хитлера постала друга партија по величини у немачком парламенту. 1939 — Хеликоптер „ВС-300“ руског конструктора Игора Сикорског, који је емигрирао у САД, извео први успешан лет. 1959 — Совјетска сонда Луна 2 се срушила на Месец и постала први људских руку дело које је стигло до њега. 1960 — У Конгу извршен војни удар под вођством пуковника Жозефа Мобутуа, а премијер Патрис Лумумба стављен у кућни притвор. На састанку представника земаља-произвођача нафте у Багдаду основана Организација земаља извозница нафте, ОПЕК. 1975 — У Амстердаму један незапослен учитељ ножем исекао „Ноћну стражу“, једну од најцењенијих Рембрантових слика. 1992 — Савет безбедности Уједињених нација усвојио резолуцију о повећању броја и проширењу мандата међународних мировних снага у Босни и Херцеговини. 1995 — Победиле три националне странке, Срба, Хрвата и муслимана, чији су лидери били главни виновници трогодишњих ратних сукоба. 1996 — Камбоџански краљ Нородом Сиханук дао опрост једном од лидера Црвених Кмера Јенгу Сарију због његове улоге у периоду „поља смрти“, када је у Камбоџи убијено између милион и два милиона људи. У Босни и Херцеговини одржани први општи избори после потписивања мировног споразума у Дејтону у децембру 1997 — У пожару у рафинерији нафте у Визагапатнаму, на југу Индије, погинуло најмање 56 особа, а истог дана у централном делу те земље погинуо 81 путник када се пет вагона експресног воза сурвало с моста у реку. 2001 — Сенат САД усвојио резолуцију којом се председнику САД Џорџу Бушу одобрава да „предузме све неопходне и одговарајуће мере“ поводом напада 11. септембра. Председник Буш одобрио мобилизацију 50.000 резервиста. Рођења 1486 — Хајнрих Корнелијус Агрипа, немачки теолог, астролог и алхемичар. (прем. 1535) 1580 — Франсиско де Кеведо, шпански прозни писац и песник. (прем. 1645) 1769 — Александар фон Хумболт, немачки географ и природњак. (прем. 1859) 1826 — Љубомир Ненадовић, српски књижевник. (прем. 1895) 1852 — Симо Матавуљ, српски писац. (прем. 1908) 1886 — Јан Масарик, чехословачки политичар и министар спољних послова Чехословачке. (прем. 1948) 1889 — Марија Каповила, еквадорска суперстогодишњакиња, која је у тренутку своје смрти имала 116 година и 347 дана. (прем. 2006) 1910 — Џек Хокинс, енглески глумац. (прем. 1973) 1913 — Хакобо Арбенз, пуковник и председник Гватемале. (прем. 1971) 1930 — Звонимир Торјанац, хрватски глумац. (прем. 2014) 1941 — Богдан Тирнанић, српски новинар, публициста и филмски критичар. (прем. 2009) 1947 — Сем Нил, новозеландски глумац, сценариста, редитељ и продуцент. 1951 — Данкан Холдејн, британски физичар, добитник Нобелове награде за физику (2016). 1953 — Роберт Виздом, амерички глумац. 1960 — Мелиса Лио, америчка глумица. 1964 — Лоран Фурније, француски фудбалер и фудбалски тренер. 1965 — Дмитриј Медведев, руски политичар, трећи председник Русије. 1968 — Дејан Мијатовић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1973 — Ендру Линкон, енглески глумац. 1973 — Нас, амерички хип хоп музичар. 1978 — Силвија Наваро, мексичка глумица. 1979 — Ивица Олић, хрватски фудбалер. 1980 — Луис Орна, перуански тенисер. 1983 — Ејми Вајнхаус, британска музичарка. (прем. 2011) 1983 — Виктор Савић, српски глумац. 1985 — Душан Каличанин, српски глумац и балетан. 1985 — Мохамед Фаје, сенегалски кошаркаш. 1987 — Гашпер Видмар, словеначки кошаркаш. 1989 — Џими Батлер, амерички кошаркаш. Смрти 407 — Јован Златоусти, цариградски патријарх, теолог и проповедник, хришћански светац и један од четири црквена оца православне цркве. (рођ. 349) 775 — Константин V Копроним, византијски цар. (рођ. 718) 1321 — Данте Алигијери, италијански песник. (рођ. 1265) 1852 — Артур Велзли Велингтон, британски фелдмаршал. (рођ. 1769) 1860 — Милош Обреновић, српски кнез, вођа Другог српског устанка. (рођ. 1815) 1911 — Петар Аркадијевич Столипин, руски премијер. (рођ. 1862) 1927 — Изадора Данкан, америчка играчица. (рођ. 1877) 1937 — Томаш Масарик, чешки државник и филозоф. (рођ. 1850) 1974 — Мило Бошковић (песник), црногорски песник. (рођ. 1937) 1976 — Павле Карађорђевић, југословенски кнез. (рођ. 1893) 1978 — Зенон Косидовски, пољски писац, есејиста и песник. (рођ. 1898) 1982 — Грејс Кели, бивша америчка филмска глумица и кнегиња Монака. (рођ. 1929) 1982 — Бешир Џемаил, председник Либана. (рођ. 1947) 1982 — Александар Арнаутовић, српски књижевник, публициста и професор. (рођ. 1888) 1996 — Пеце Атанасовски, југословенски и македонски музичар. (рођ. 1925). 2001 — Ахмад Шах Масуд, командант авганистанске гериле у борби против Талибана. (рођ. 1953) 2001 — Олга Ивановић, српска глумица (рођ. 1921) 2009 — Патрик Свејзи, амерички глумац. (рођ. 1952). Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Преподобни Симеон Столпник – црквена Нова година Референце


SONY Xperia ION LT28h • Записи Имао сам прилике да се две недеље дружим са паметним телефоном SONY Xperia ION LT28h. Погони га двојезгарни Qualcomm S3 процесор на 1.5 MHz са 1 GB радне и 16 GB интерне меморије, а LED екран приказује 16 милиона боја у резолуцији 720x1280px. У дијагоналу од 4,55 инча спакована су 323 пиксела по инчу, што приказ чини глатким и уједначеним. Екран је заштићен стаклом отпорним на гребање и потпуно прекрива предњу страну, тако да се поменути поклопци не виде када се телефон гледа од напред. На дну екрана се налазе четири сензорска тастера (опције, кућа, назад и претрага), чији је одзив дискутабилан. Но, о томе нешто касније. Веома елегантно, слободно могу да кажем пословно и „мачо“ кућиште на позадини је заштићено металним поклопцем, а на горњој и доњој страни налазе се квалитетни пластични поклопци од којих се горњи скида ради уметања miniSIM и microUSB меморијске картице. SONY XPERIA ION, полеђина уређаја За напајање се стара литијум-јонска батерија капацитета 1900 mAh која је прилично дуго „држала“, чак и пуна два дана, за ово време коришћења. Декларисано је да гура 350 сати (ДВЕ НЕДЕЉЕ!!!) на 3G мрежи у стању мировања. Али, немојте се рано обрадовати — употребу сам због функционалног хендикепа ограничио на позиве, поруке, мејл, мало фоткања и ништа више. Покушај играња завршио се врло брзо јер је тај задатак „турбо“ трошио батерију. Задња камера поседује аутофокус и способна је да уфотка 12 мегапикселне фотке и сними 1080p видео. Добијене слике су, рекао бих, незасићене и прилично зрнасте ако се гледају 1:1, али за штампање фотографија уобичајених димензија, и више него квалитетне. Видео има шума, мада веома мало при добром а прилично при слабом осветљењу. Па ипак, видео тече глатко, без трзања, чак и у FullHD резолуцији. Стабилизација слике, гео-таговање и препознавање лица данас је неизоставни сет могућности камере телефона. За осветљавање простора брине се један LED „блиц“. Кликом на слику испод можете да преузмете оригинал у резолуцији 4000×2250 px (2,4 MB). Приступачност хардвера Иако на изглед феноменалан уређај, оно што ми се на Експириа Ајону није свидело у старту јесу четири сензорска тастера испод екрана који реагују из прве када се погоди тачно место на коме се одазивају. Чишће сам морао да „свајпујем“ преко иконице тастера да би он одреаговао. Следећи минус иде за дугме за „побуду“ екрана, тј. откључавање и закључавање које се налази на горњем делу десног бока, тако да је неопходно искренути руку да би се дугме притиснуло и видело нпр. колико је сати. Можда навика на NOKIA Е7 која ово дугме има напред. Чак ми је лакше легло ово дугме на горњој бочној страни код HTC One X уређаја. SONY XPERIA ION, предња страна уређаја Притисак на тастер за покретање апликације фотоапарата резултује значајним чекањем да се апликација покрене. Истина, тек неколико секунди, али је то сувише споро за двојезгарни процесор. Прикључак за miniUSB и miniHDMI сакривени су на левој бочној странииспод пластичног поклопца који је повезан са кућиштем, како би се спречило његово гуљење. Стекао сам утисак да ће вишемесечним коришћењем и отварањем овог поклопца ради пуњења телефона он једноставно да нестане након што се прекине трачица којом је везан за телефон. Иако су сви остали „уметци“ микро формата, прикљуак за слушалице је „дебели“ 3.5 mm. FM радио је преинсталиран, али за његов рад стандардно је потребно „убости“ слушалице. SONY XPERIA ION први екран Ајона покреће Android 4.0.4 ICS. Међутим, после одличног искуства са истим дроидом на One X, који је употпуњен са Sense-ом, софтвер на овом уређају могу слободно да означим као „хендикепиран“. И то веома! Ако се користи локализација на српски језик, изненадиће вас „сарма“ од порука које су исписане српском ћирилицом и латиницом, а понегде и на енглеском језику. SONY XPERIA ION информације Предивна могућност да WiFi, Bluetooth и GSM модуле укључујем и искључујем преко менија који се добија повлачењем врха екрана на доле, код овог уређаја је изостала. Да би рецимо WiFi адаптер био укључен, неопходно је прво тапнути на виџет за отварање панела са „прекидачима“, а затим на добијеном панелу тапнути на жељени адаптер/део уређаја. SONY XPERIA ION укључивање адаптера Када се тај исти WiFi укључи, избор приступне тачке или информација о успостављеној конекцији неће бити доступни и видљиви у малопре поменутом менију, већ је неопходно отићи у мени, па Подешавања, па тапнути на WiFi. Зашто једноставно кад може компликовано? Постоји и виџет – индикатор напуњености батерије и прекидач за уштеду енергије. Међутим, када се активира уштеда енергије, искључе се „трошачи“ батерије типа WiFi, Bluetooth и GPS, али се зато укључи осветљење екрана. SONY XPERIA ION индикатор батерије GPS модул ради веома добро и прецизно, а уз iGo Primo, Експириа Ајго постаје одлична навигација (хвала колеги Милошу). SONY XPERIA ION навигација Виџет временске прогнозе није фенси као онај на Sense-у, а и уопште су сви виџети угласти, сировог „ванила андроид“ изглед. Апликација за Гмејл је одлична, а календар и аларми још квалитетнији. Програмчић TrackID као замена за Shazam ради одлично. Међутим, ни једном нисам покушао да слушам музику на овом телефону, због чега ће утисак о квалитету музичког звука изостати. SONY XPERIA ION препознавање музике Приликом телефонског разговора саговорник се чује јасно и гласно, без деформација звука. Аларми су такође јасни и гласни, тако да ће власник тешко пропустити неки аларм. SONY XPERIA ION аларми Имам утисак да виртуелна тастатура није на нивоу као код One X-а, мада писање „цртањем“ линије од слова до слова ради веома добро. Аутоматско исправљање укуцаних речи није далеко од оног код Ајфона – уме прилично да зезне ствар, и то не ретко. SONY XPERIA ION куцање спајањем слова Некако ми SONY XPERIA ION личи на уштогљеног господина који је уредан, учтив и културан, али нефлексибилан у суштини. Људи ће, када га угледају у вашим рукама, почети да вам завиде јер имате „Бондов телефон“, али им ви наравно нећете одати тајну да уместо XPERIA T ви заправо имате ION. Личе физични, а психички су заправо идентични. Ако мене питате, пластични HTC One X је за три корака испред „Бондовског“ SONY XPERIA ION. Телефон на тестирање уступио Fastbridge. Објављено 28. децембра 2012. 30. децембра 2012. Аутор АлександарКатегорије Преносници, РецензијеОзнаке 3G, Android, htc one x, ice cream sandwich, ics, ion, James Bond, lt28h, nokia e7, sony, touch screen, wifi, xperia Претходно Претходни чланак: Цене погонског горива на Твитеру Следеће Следећи чланак: Декодирање телефона, без “завлачења”


Натионал Таке а Хике Даи: То је тако јефтино и лако и ипак тако добро за вас 💲💲💲 | April, 2020 Једна од најбољих ствари које можете учинити за своје здравље јесте померање тела. Звучи једноставно, али превише нас води у седентарном животном стилу. Размислите о целом времену које сте провели сједили док сте путовали на посао, радили за столом и опустили се испред телевизије увече. Свакако, сви имамо дане када је само размишљање о изради изгледа исцрпљујуће, али наша тела могу заиста имати користи од тога. Са аспекта штедње новца, здрава вас може спречити да узимате скупе трошкове везане за медицину. И док чланство у теретани није бесплатно, а трошкови букварске фитнесс клупе се повећавају, имате неколико мање погодних опција како бисте се кретали. Један примјер: можете узети поход! На најосновнијем нивоу, планинарење захтева вас и пут. Ако управо почињете, прескочите скупу брзину. Само набавите комфорну одећу, квалитетну обућу и воду, и добро је ићи. Препоручују се центри за контролу и превенцију болести одрасли добијају најмање 150 минута аеробне активности средњег интензитета сваке недеље - или 75 минута интензивне активности. Идите пешице редовно и ваше тело ће вам се захвалити. Према Ливестрну, планинарење: Смањује ризик од кардиоваскуларних болести, укључујући болести срца, висок крвни притисак и мождани удар Може вам помоћи да контролишете или спречите дијабетес Повећава ниво енергије, издржљивост и будност Повећава густину костију Може смањити ризик од одређених карцинома, попут рака дојке, рака дебелог црева, рака плућа и рака ендометријума Смањује несаницу Пружа дневну дозу витамина Д Поред тога, ВебМД извештава о планинарењу: Гради ваше квадрицепс, хамстрингс, глуте и мишиће у кукама и доњим ногама Ојачава ваше језгро Помаже вам да контролишете своју тежину Сада када знате зашто бисте требали да ходате, следећи корак је да изађете напоље и крените! Служба Националних паркова има ресурс где можете пронаћи који национални паркови су близу вас. Можете користити функцију напредног претраживања да пронађете локације које су одличне за планинарење. Америчко удружење за планинарење поседује "хајк близу ваших" ресурса који користи информације о гусеницама из пројекта планинарења. Курсеви су оцењени и бојирани кодом по интензитету, који помажу да се не заврши на ономе што је сувише тешко за вас. Друштво такође има низ савета за ваш следећи корак - од како спаковати свој ранац како се бавити ситуацијама прве помоћи. А ако случајно живите у области у којој природне стазе нису богате, немојте мислити да ће вас аутоматски дисквалификовати од планинарења. Урбани планинарење је потпуно ствар. Ницоле Дов је писац радника у Тхе Пенни Хоардер. Њен последњи поход је био на Арборетуму у Парку у Вашингтону, прелепом делу природе на северозападу Пацифика.


text: 25. фебруар (25.02) је 56. дан у години по грегоријанском календару. До краја године има још 309 дана (310 у преступној години). Догађаји 139 — Римски император Хадријан је усвојио Антонина Пија, фактички га прогласивши својим наследником. 493 — Одоакар је предао Равену после трогодишње опсаде и сложио се да преговара о миру са Теодориком Великим. 1570 — Папа Пије V екскомуницирао је енглеску краљицу Елизабету I због њене подршке протестантизму и англиканској цркви. 1784 — Основана прва болница на Балкану - данас клиничко-болнички центар „Земун“. 1797 — Пуковник Вилијам Тејт и његових 1000-1500 војника се предало након последње инвазије Велике Британије. 1815 — По налогу Сулејман-паше Скопљака, убијен Станоје Стаматовић, познат као Станоје Главаш, српски војвода из Првог српског устанка, хајдук и борац против Турака. 1885 — Немачка је анектирала Тангањику и Занзибар. 1921 — Црвена армија је напала Грузију, заузела Тбилиси и прогласила нову Грузијску ССР.. 1948 — Принудивши премијера Едварда Бенеша да прихвати оставке некомуниста у влади, комунисти су у Чехословачкој преузели власт. 1954 — Египатски председник Мухамад Нагиб, принуђен да поднесе оставку, а сву власт је као премијер и председник Револуционарног савета преузео Гамал Абдел Насер, 1956 — На завршетку 20. конгреса Комунистичке партије СССР, Никита Хрушчов прочитао је Тајни реферат, у којем је изложио последице Стаљинове владавине и култа личности. 1964 — Победом над Сонијем Листоном у Мајамију, Касијус Клеј, од 1965. Мухамед Али, постао је први пут првак света тешке категорије у боксу. 1968 — Јужнокорејски војници су убили 135 ненаоружаних становника села Ха Мај у јужновијетнамској покрајини Кванг Нам. 1972 — Совјетски васионски брод „Луна 20" вратио се на Земљу са узорцима Месечевог тла. 1974 — Проглашен задњи Устав Социјалистичке Републике Србије. 1986 — Филипински председник Фердинанд Маркос, поднео оставку под притиском побуњеног народа, војног врха, и уз подстицај САД које су дотада подржавале његову диктаторску владавину. 1991 — Ирачка ракета скад је погодила, у Заливском рату, касарну америчких маринаца код саудијског града Дахран, при чему је погинуло 28 војника, а већи број је рањен. 1993 — Ким Јонг Сам је преузео дужност председника Јужне Кореје као први цивил на челу те азијске државе после 32 године. 1994 — Јеврејски насељеник Барух Голдштајн убио је из аутоматске пушке и бомбама 43 муслиманска верника у џамији у Хеброну, на окупираној Западној обали, после чега је на истом месту претучен до смрти. 2000 — Међународни црвени крст саопштио да је још увек непозната судбина око 3.000 људи са Косова несталих за време сукоба српских снага безбедности и косовских Албанаца 1998-99. и да међу несталим лицима највише има косовских Албанаца. 2000 — Најмање 45 људи погинуло је када је експлодирала бомба у аутобусу на фериботу који је пловио према луци Озамис на јужним Филипинима. 2003 — У експлозији бомби у колумбијском конзулату и шпанској амбасади у Каракасу (Венецуела), повређено је пет особа. Експлозије су уследиле два дана после оптужби за мешање у унутрашње послове Венецуеле, које је председник те земље Хуго Чавез Фриас изнео на рачун Шпаније и Колумбије. Рођења 1841 — Пјер Огист Реноар, француски сликар. (прем. 1919) 1873 — Енрико Карузо, италијански оперски певач. (прем. 1921) 1937 — Том Кортни, енглески глумац. 1943 — Џорџ Харисон, енглески музичар и музички и филмски продуцент, најпознатији као гитариста групе -{The Beatles}-. (прем. 2001) 1949 — Амин Малуф, либански писац. 1950 — Јурица Јерковић, хрватски фудбалер. (прем. 2019) 1953 — Хосе Марија Аснар, шпански политичар, председник Владе Шпаније (1996—2004). 1966 — Теа Лиони, америчка глумица и продуценткиња. 1969 — Етијен де Креси, француски ди-џеј и музички продуцент. 1971 — Шон Астин, амерички глумац, редитељ и продуцент. 1971 — Данијел Паутер, канадски музичар. 1976 — Рашида Џоунс, америчка глумица. 1980 — Антонио Беркс, амерички кошаркаш. 1982 — Лена Ковачевић, српска музичарка. 1982 — Флавија Пенета, италијанска тенисерка. 1983 — Едуардо Алвес да Силва, бразилско-хрватски фудбалер. 1988 — Иван Иванов, бугарски фудбалер. 1989 — Милан Бадељ, хрватски фудбалер. 1994 — Јуџини Бушард, канадска тенисерка. 1995 — Марио Хезоња, хрватски кошаркаш. 1997 — Изабел Ферман, америчка глумица. 1999 — Ђанлуиђи Донарума, италијански фудбалер. Смрти 1634 — Албрехт Валенштајн, бохемски војсковођа и политичар (рођ. 1583) 1723 — Кристофер Рен, енглески архитекта (рођ. 1632) 1785 — Павле Јулинац, српски историчар и књижевник (рођ. 1731. или 1732) 1815 — Станоје Главаш, српски војвода. (рођ. 1763) 1888 — Јосиф Панчић, српски ботаничар и природњак (рођ. 1814) 1899 — Паул Јулијус фон Ројтер, оснивач британске новинске агенције Ројтерс. (рођ. 1816) 1983 — Тенеси Вилијамс, амерички писац. (рођ. 1911) 2001 — Сер Доналд Бредман, најпознатији играч крикета (рођ. 1908) 2003 — Алберто Сорди, италијански комичар и режисер. (рођ. 1920) 2012 — Ерланд Јозефсон, шведски позоришни и филмски глумац. (рођ. 1923) 2013 — Милан Велимировић, велемајстор проблемског шаха, репрезентативац. (рођ. 1952) 2014 — Пако де Лусија, шпански гитариста и музичар (рођ. 1947) 2017 — Бил Пакстон, амерички глумац и режисер (рођ. 1955) 2020 — Мирољуб Трошић, српски аматерски филмски глумац (рођ. 1948) Празници и дани сећања Српска православна црква прославља: Светог Мелетија - архиепископа антиохијског Светог Алексија - митрополита московског Преподобну Марију Свети Антоније - патријарха цариградског Свету Калију Референце 225


Платок Rossini 68_613-6 - Brighty — магазин сумок и аксессуаров в Нижнем Новгороде Платок Rossini 68_613-6 68_613-6


Новинари су изокренули причу,као и увек! Човек је данас рекао сликајући се са циганчинама у центру Тополе,да им је обезбедио 12 милиона динара за изградњу станова у који ће бити наравно усељени само црна гамад.Бесплатни станови за ову индијску прљавштину без обзира што се народ буни,јер су то ипак новци који се узимају од поштеног народа који плаћа порез! Ко зна за које паре се продао овај смрад од председника општине! Каже да је то извучено из контекста "Rome ćemo opasati žicom" јер је он мислио на грађевинску жицу док им буде прављена зграда! Ма треба њега заједно са циганчинама међу жице,у тај будући "грађевински објекат" али без зграда него да туцају камен,да виде како изгледа крваво зарађен новац! А ако не желе онда возна карта за Индију у једном правцу па нека им тамо мајмун Јовановић прави станове,смрад један покварени!


text: Саша Секулић – Страна 3 – Радио Грачаница Главна / Саша Секулић (страна 3) 4. августа 2015. 21:53 Косово и Метохија Коментари су искључени на Ненад Рашић: Нисам гласао, била је то техничка грешка Посланик у Скупштини Косова и председник Прогресивно демократске странке Ненад Рашић, негирао је данас да је касно синоћ гласао за усвајање Закона о финансирању и правној заштити осумњичених пред Специјалним судом који је Влада Косова усвојила нешто пре тога. Радио Грачаница је дошла до документа, по којем је Рашић на ... 5. јула 2015. 20:10 Косово и Метохија Коментари су искључени на Седморо тешко повређено у удесу код Кишнице Седам особа је тешко повређено у саобраћајном удесу који се догодио данас око 18:30 часова, на путу Приштина-Гњилане, код Флотације у Кишници. Сви повређени одмах су превезени на одељења хирургије, ортопедије и неурологије Клиничког центра у Приштини. Како сазнајемо на лицу места, у помоћ повређенима, поред три возила Хитне службе ... 10. јуна 2015. 16:45 Друштво, Косово и Метохија Коментари су искључени на Виријевићи: Верујемо у правду и институције које су стале иза нас Осмочлана породица Виријевић-Ничић која већ шест година живи у дванаест квадратних метара у контејнерском насељу "Воћар" у Грачаници, ни после доделе решења о усељењу у стамбени објекат у Новом Бадовцу, не може да оствари своје право, јер је кућа узурпирана од стране мештанина Жике Стевића. Подсећања ради, средствима државе Србије ... 27. маја 2015. 13:11 Косово и Метохија Коментари су искључени на Косова Сот: Рашић шампион у трошењу новца из буџета Косова Дневник "Косова Сот" преноси извештај Института "ГАП" да је бивши министар за социjални рад Ненад Рашић потрошио за 2014 годину, 50.859 евра за ручкове и гориво. Како наводи овај Дневник, Рашић је први на такозваној "топ листи" за енормне трошкове које је учинио 2014 године. Други на листи је бивши ... Пајтић напустио Косово и Метохију 23. априла 2015. 14:56 Косово и Метохија Коментари су искључени на Пајтић напустио Косово и Метохију Председник Демократске странке Бојан Пајтић, након што му је један пролазника у Грачаници добацио "Пајтићу лопове", после чега га је он запитао "Знаш ли ти ко сам ја?", а овај му узвратио "Знам, највећи лопов у Војводини", одлучио је да прекине даљу посету Косову и Метохији. Колона возила, са председником ...


text: Вести из Епархије бихаћко-петровачке Јањило – Дан успомене на светог краља Стефана Ддечанског остаће златним словима записан у љетопис малог грмечког села Јањила. Тог дана Епископ бихаћко-петровачки г. Хризостом осветио је ново звоно које је подигнуто на храм Покрова Пресвете Богородице, који је још у обнови. Кум звона био је г. Славко Пећанaц из Новог Сада, поријеклом из Јањила, са сином Давидом. Овом свечаном и историјском догађају присуствовали су начелници општина Босански Петровац г. Златко Бујић и Дринић-Петровца г. Драго Ковачевић. Бања Лука - У четвртак, 22. новембра, Владика Хризостом уручио је орден Светог Саве другог степена г. Синиши Видовићу, као и орден краља Милутина г. Зорану Лемићу из Бања Луке, којим их је одликовао Свети Архијерејски Синод за њихову дјелотворну љубав у обнови светиња, цркава и манастира у Епархији бихаћко-петровачкој. Света Гора – Са благословима патријараха Константинопољског г. Вартоломеја и Српског г. Иринеја, Владика Хризостом је посјетио Свету Гору Атонску у периоду од 13. до 16. новембра 2012. године. У пратњи Владике Хризостома били су ђакон Никола Перковић, проф. др Ненад Бабић, проф. др Александар Лазаревић, г. Милан Ковач и г. Душан Малиновић. Извор: Епархија бихаћко-петровачка


Наш сајт користи „колачиће“ („cookies“). Притисните овде да сазнајете више о томе.


Да ли крађа идентитета кошта порезно одбитак? - 2019 | Основе Главни /Основе /Да ли крађа идентитета кошта порезно одбитак? Повијест крађе идентитета Осигурање и одбитност Опште правило је да можете одбити губитке због преваре и крађе, укључујући крађу идентитета, иако постоје одређена ограничења. Губици можете одбити и због несрећа као што су урагани, поплаве, пожари и земљотреси, као и губитке од коцкања, у мјери у којој сте остварили добитак од коцкања. Крађа идентитета је злочин и он је постао велики проблем за америчке потрошаче. Савезна трговинска комисија - федерална агенција која има примарну одговорност за праћење крађе идентитета - процењује да крађа идентитета погађа чак 9 милиона Американаца сваке године. Уобичајене шеме укључују добијање кредитних картица и отварање рачуна за мобилне телефоне у име жртве, крађу чековних књижица или кредитних картица из поштанских сандучића и преваре путем наруџбе путем поште. Губици се могу одбити само због крађе идентитета у мери у којој вам се не надокнади или надокнади губитак. Ако сте примили исплату од приватног осигуравајућег друштва или ако вам је банка или друга институција надокнадила новац украден са вашег рачуна, не можете узети одбитак за тај износ. Да бисте затражили одбитак, поднесите ИРС Образац 4684, Жртве и крађе. Образац је подељен на два дела: Део А је за личне губитке, док је Део Б намењен пословним губицима. Ако лопови украду ваш пословни идентитет, можда ћете морати да попуните Део Б. Вратите образац заједно са пореском пријавом за годину. Пошто узимате одбитак пореза за губитак крађе идентитета, морате водити евиденцију да документујете свој одбитак, у случају да вас ИРС одабере за ревизију. Обично бисте требали чувати ове евиденције најмање три године након подношења пријаве. То је количина времена коју ИРС мора да оспори за ваш одбитак. Задржите копију полицијског извештаја и сву преписку која се односи на крађу. Требали бисте бити у могућности доказати износ пријеваре и датуме из ваше евиденције ако сте подвргнути ревизији. none: пореза, крађа, идентитета, одбитак, крађе, основе | Да бисте се позајмили из плана 403б, требали бисте контактирати администратора плана и консултовати се са финансијским планерима.


Дневно јело: 9. новембар 2015 - Нови рецепти - 2021 Кувар Кен Орингер затвара Цлио и претвара га у нови јапански концепт Шеф кухиње Кен Орингер најавио је затварање свог водећег француско-америчког ресторана Цлио.Цлио је заузео 51 место на нашој листи од 101 најбољег ресторана у Америци. Али немојте још паничарити; чувени Цлио отвориће се следеће године као јапански ресторан. Кувар Орингер и његов извршни кувар из Уни, Тони Мессина, заједно ће отворити нови ресторан. МцДоналд'с у Великој Британији открива нове фанци, дебеле бургере МцДоналд'с поново покушава да побољша имиџ, овог пута дебелим „фанци“ хамбургерима. Ови сендвичи су доступни на одабраним локацијама у Великој Британији и долазе у различитим укусима. Али величина колачића није једина промена, МцДоналд'с је такође почео да користи врхунске комаде говедине у поређењу са својим обичним хамбургерима. ГЛЕДАЈТЕ: Глува жена наручује на Старбуцкс Дриве-Тхру са изузетном видео технологијом Видео снимак глуве жене која наручује пиће преко екрана у Старбуцкс-у постаје виралан. Ребецца Кинг, која је била шокирана када је пре неки дан отишла у Старбуцкс и успела да се потпише са баристом, објавила је видео на Фацебооку хвалећи Старбуцкс. Када је први пут дошла до знакова за вожњу преко Кинга на екрану, након чекања неколико минута, бариста се појави на екрану и комуницира користећи амерички знаковни језик (АСЛ). Видео је прегледан више од 6 милиона пута, људи су одушевљени што се ланац кафе толико потрудио да задовољи своје купце. А то је данашњи Даили Дисх. Хвала што сте гледали, свратите сутра за још једну помоћ. Инстант Пот Дееп Дисх Дисх Дат Дасх Оасмеал Раисин Цоокие Ево укусног рецепта за десерт који можете направити за мање од сат времена без загревања целе кухиње -Дееп Дисх Оатмеал Раисин Цоокие у вашем ИнстантПот -у. И овај огромни колачић сваки пут испадне савршено влажан и жвакан. Нема потребе да бринете да ћете је спалити или осушити ако је превише кувате у рерни! Исеците колачић на кришке за дељење За најбољу текстуру и укус, оставите да се потпуно охлади у тигању. Инстант Пот Дееп Дисх Дисх Дат Дисеал Раисин Цоокие Рецепт за пиззу са пилетином са роштиља Једноставан рецепт за торту од непеченог лимете Пете Веллс додељује Цосме три звездице На шести дан Божића ... Кафић Мелросе сада нуди класичне континенталне оброке у покрету 14-годишњи МцДоналд'с Бургер и још вести Печени говеђи филе са шалотком и сосом од портета Најбољи рецепт за супу од печеног кромпира Рецепт за тартлете са сирастим раковима Copyright 2021 \_ Дневно јело: 9. новембар 2015...


text: Криза погодила Вашингтон: Стејт департмент отпушта раднике - Спутњик Србија Widgets Magazine 22:33 16 Фебруар 2019 Криза погодила Вашингтон: Стејт департмент отпушта раднике 10:34 29.04.2017 (освежено 10:56 29.04.2017) Преузмите краћи линк Државни секретар Рекс Тилерсон открио је да постоји план смањења броја запослених у Стејт департменту за око 2.300 људи, јавља АП, позивајући се на изворе у америчкој администрацији. Према подацима извора, ове мере омогућавају да се смањи финансирање Сстејт департмента за 26 одсто. Притом, потенцијално смањење ће дотаћи само 3 одсто службе у којој ради 75.000 људи. Извори наводе да се Тилерсонов предлог тиче, између осталог, процеса запошљавања нових радника, и има за циљ консолидацију како Стејт депармента тако и америчких агенција за међународни развој — централних органа администрације САД у области пружања помоћи у иностранству која се врши у сарадњи са Стејт департментом. Раније је у интервјуу за Национални радио НПР Тилерсон изјавио да жели да реорганизује Стејт департмент и да његов рад учини ефикаснијим.


text: Руске Плаве Мачке И Алергије 🐶 Sr.SecretToHappyPets.com Руске плаве мачке Мачке алергије Спуштање алергена Остале потенцијалне расе Ако волите мачке, али мачке узрокују кихање и водене очи, не очајавајте. Могуће је да одређене расе мачака неће изазвати тако снажну реакцију. Иако у ствари нема хипоалергенске мачке, неке расе имају нижи ниво перути и мање протеина у слини што изазива алергијску реакцију. Руска плава је једна од тих, и он је доброг, чврстог сиве мачке која се треба обући. Руски блуес посвећен је свом народу. Са својим плишастим "плавим" сивим капутом и јарко зеленим очима, руска плава боја је упечатљива мачка. Иако је тек средње величине у зрелости, тело му је мишићаво и елегантно. Он је пријатељска, релативно мирна мачка, која може бити стидљива са странцима. Такође је изузетно чиста мачка, тако да празните кутију за смеће што је чешће могуће. Једно упозорење: Ако нађете "руско плаву" која се рекламира у склоништу, вероватно је то само згодна, чврста сива мачка. Та мачка може изгледати попут руског плавог, али вјероватно му недостају елементи што га чини релативно хипоалергеним. Пронађите свој руски плави преко угледног узгајивача. Фел д 1, протеин у мачјој слини, један је уобичајени окидач за особе алергичне на мачке. Запамтите да се мачке непрестано лижу како би остале чисте. Слина руске плаве садржи мање овог протеина него просечна мачка. Наравно, руска плава још увек ствара перут, мокраћу и излучевине лојних жлезда, што све може изазвати алергијске реакције. Међутим, чини се да је садржај Фел д1 у слини најјачи предиктор алергија. Постоје начини да своје алергијске реакције сведете на минимум ако руска плава дели ваш дом. Прво, држите га из спаваће собе - све време, не само кад сте унутра. Вакуумирајте свој дом неколико пута недељно, коришћењем високо ефикасног филтера ваздуха. Такође можете инсталирати електронске уређаје за чишћење ваздуха у просторијама које делите са мачком. Влажите мачку топлом крпом најмање два пута недељно да бисте смањили алергене. Размотрите консултације са лекаром у вези са ињекцијама имунотерапије, које могу умањити вашу осетљивост на мачје алергене. Пре него што донесете руски плави дом, проведите време са животињом како бисте се уверили да нисте алергични на њега. Ако руска плава изазва реакцију или желите да размислите о некој другој пасмини, имате избора. Остале мачке са ниским нивоом Фел д1 укључују Сибирца са дебелим слојем и сисавца са дужом косом, Балинесе. Мачке које не пропадају много и не производе мало перути укључују Цорнисх рек и Девон рек. Сфинга, пасмина без длаке, је још једна од могућности.


Место и улога Цркве у развоју информационог друштва « Човек и технологија Место и улога Цркве у развоју информационог друштва Некоме ће можда изгледати чудно да Црква може имати било какву улогу у развоју савременог информационог друштва. Заиста, уколико полазимо само од информатичких, економских, правних аспеката, онда би заиста било места за одређени скептицизам. Но ако пођемо од значења термина о коме је реч увидећемо да није тако. Када кажемо „информационо друштво“ најчешће по некој чудној инерцији увек наглашавамо онај део „информационо“, а потискујемо „друштво“. А стварност је заправо сасвим другачија: информационо друштво је (као што му само име говори) пре свега социолошки феномен par excellence. Када то имамо у виду, јасно је да Православна Црква са својом вековном традицијом друштвене одговорности итекако има шта да каже. На почетку да разјаснимо зашто би Црква уопште била заинтересована за проблематику информационог друштва? Разлог је веома једноставан: зато што је суштински заинтересована за човека у свим његовим димензијама. Православна Црква учи да у вечност не улазе ни друштва ни институције, већ конкретне људске личности. Човек је конституента свих друштвених система и ниједно друштво, па ни информационо, не може постојати без њега. Притом, не мислимо на неког апстрактног „човека по себи“, већ о конкретним личностима које живе око нас. То је основно полазиште Цркве када је реч о односу према информационом друштву, због чега она инсистира да и у њему човекова личност буде апсолутно несводива ни на шта безлично и објективизовано. Треба јасно указати на то да Православна Црква има афирмативан однос према информационом друштву, поготово у његовом практичном домену. О томе говори чињеница да савремени хришћани, а међу њима и свештенослужитељи, итекако користе достигнућа информационог доба у свом свакодневном раду. Друга ствар коју такође треба имати у виду јесте да наведени афирмативни став није без критичког предзнака. Црква, дакле, негује својеврсан афирмативно-критички став и насупрот свим некритичким тенденцијама које данас постоје она указује на концептуалне и практичне проблеме које је потребно решити. Ти проблеми се суштински своде на положај, достојанство и спасење личности у оквиру техничке цивилизације. Дакле, није реч о томе да ли треба прихватити информационо друштво, већ пронаћи начин да човек у оквиру њега живи аутентично. Навешћемо неколико једноставних примера који илуструју ову проблематику. Пођимо од тога да су информационе технологије побољшале квалитет људског рада и живота, да су оптимизовале и унапредиле производне процесе и омогућиле много штошта што раније није било могуће. То је свакако значајан искорак напред. Но уколико некритички прихватимо таква унапређења, лако можемо доћи до, примера ради, идеје потпуне замене радника. Тако би машина доспела у центар друштва, човек би био дислоциран на маргину, а бројчани показатељи продуктивности би га просто прогутали у име „прогреса“. Ево другог примера. Информационо друштво је изузетно унапредило приступ базама знања и отворило пут нечему што се назива друштво знања, са идејом да информације буду свима доступне. То је свакако велики културни искорак. Но то не значи да би физички контакт између професора и ученика требало потпуно заменити „учењем на даљину“ које треба да је допунског, а не супститутивног карактера. Машина треба да буде помоћник у раду и стицању знања, али не сме бити баријера и за оно мало преосталог физичког контакта међу људима. Још један пример. Информационо друштво је омогућило општу укљученост великог броја људи у друштвене токове, посебно када је реч о депривилегованим слојевима друштва. На тај начин је донекле смањило јаз који је постојао између неких класа у друштву, што је свакако за похвалу. То, међутим, не значи да треба да се претворимо у тзв. „друштво столице и екрана“ у коме неприродан положај човекових активности и радикална отуђеност једних од других стварају озбиљне психолошке и физиолошке девијације. Развој информационог друштва понекад отвара и комплекснија питања која није једноставно разрешити без разматрања одређених структуралних девијација. Навешћемо пример из наше земље од пре десетак година, када је управо Српска Православна Црква отворила озбиљан јавну дискурс који се тицао приватности грађана и заштите њиховог дигнитета. У то време, нажалост, није било изражене свести о томе нити су постојале грађанске иницијативе које би се тиме бавиле. Црква је, будући свесна своје вековне друштвене одговорности на овим просторима, прва иницирала стручне и научне скупове из области електронске приватности. Тим питањима би свакако требало да се баве организације и личности које су призване на то, но стварање почетног импулса њиховом решавању је заслуга СПЦ. То је, историјски гледано, велики допринос развоју информационог друштва на правилним основама, с обзиром да оно у савременом свету све више гравитира ка нечему што би се могло окарактерисати као информационо-контролисано друштво, у коме су достојанство и слобода личности озбољно угрожени. И на крају, ваља истаћи да је Црква увек била отворена за сарадњу када је реч о свим друштвеним процесима који су на добробит човека. У контексту наше теме, СПЦ има дугогодишњу сарадњу са Друштвом за информатику Србије на разним пољима, затим са Регистром националног интернет домена Србије (РНИДС) са којим је недавно остварена јако плодна сарадња на пољу проналажења решења за ћирилични интернет домен, ту је и сарадња са академским информатичким институцијама, информатичким часописима... Верујемо да ће се ова врста отворености за сарадњу (уз задржавање поменутог афирмативно-критичког става) наставити и у будућности, на општу корист свих људи у нашем друштву. *Ауторизовано излагање са конференције Е-развој 2012, одржане 23. марта 2012. године у свечаној сали општине Стари град у Београду Категорија: Ауторизована излагања « Медији о Цркви и Црква у медијима Ћирилични интернет домен у концепцији Српске Православне Цркве »


Кључне речи:колоквијум, Курс 6.1. - Геометрија облика 1, ОАСА – Модул 6, обавештење, Програми


Делатност удружења – Приступачност.орг Удружење за ревизију приступачности израђује Елаборат о приступачности и реализује обуке. Елаборат о приступачности У Елаборату је садржан скуп свих неопходних елемената приступачности. Елаборат о приступачности подразумева услугу из више сегмената, резултат је анализе тзв. Ревизије приступачности (Accessibility Audit) и у неким земљама је законска обавеза. У складу са потребама наручиоца ово подразумева: Ангажовање лиценцираног архитекте за снимање објекта и израду идејног пројекта Израда текстуалног дела ревизије, укључујући и предмер и предрачун радова за процес јавне набавке Фокус групе (укључивање корисника и корисница у евалуацију понуђеног решења) Прибављање услова, сагласности и дозвола за радове Избор техничких решења (модели и типови помагала) Укратко, ревизија приступачности пружа комплетну услугу припреме за адаптацију објеката и простора. У зависности од потреба наручиоца, могуће је и ангажовање подизвођача и надзор актуелних радова на адаптацији. Уколико нисте сигурни које све елементе приступачности је потребно обезбедити, контактирајте нас! Формулар за контакт је на крају ове стране. обуке о приступачности Различите циљне групе подразумевају и прилагођен дизајн обука, као и њихово трајање. Обуке за организације цивилног друштва (посебно за организације особа са инвалидитетом) у фокусу имају мониторинг примене стандарда приступачности и позитивних законских прописа у овој области, као и упознавање са постојећим алатима и могућим механизмима за притисак на надлежне институције. Обуке за доносиоце одлука које упознајемо са обавезама када је приступачност у питању, као и са значајем изградње приступачног окружења, укључујући и позитивни економски ефекат. Такође, кроз обуку би биле представљене и праксе развијених европских земаља, као и примери из наше земље. Обуке за инжењере и дизајнере, која пружа увид у модерна решења у овој области, трендове, као и осврт на законске прописе. Обуке за представнике послодаваца која пружа увид у једноставна решења за прилагођавање радних окружења која су приступачна за особе са инвалидитетом. Поред тога, за послодавце који су уједно и пружаоци услуга (туристичка индустрија, нпр.), обука омогућава увид у потенцијални финансијски бенефит од прилагођавања просторија у којима се услуга обавља. Институције образовања су такође једна од циљних група и обука за њихове представнике у фокусу има инклузивна учила и методе и технике инклузивне наставе. Генерално, горе наведени примери обука дизајнираних за специфичне циљне групе, представљају шаблон по коме се обуке прилагођавају за кориснике и из других група (спортски савези, медицинске установе, јавне институције, итд). Све обуке имају и универзални сегмент о приступачности и принципима дизајна за све. Уколико сте заинтересовани за обуку из приступачности или имате питање или недоумицу, молимо попуните овај формулар:


Значи ови у цивлиним униформама што полажу оружје (разних врста) су легитимни браниоци, а војници ЈНА су агресори? Е па Србијо, дозволила си себи да те убеде да је црно бело и обрнуто. Чак ни ова слика не помаже да се сагледа истина, толико су нас навикли на лаж...


Основа здраве економије - Nira Press Početna » Основа здраве економије У привреди шест општина Расинског округа све значајнију улогу имају мала и средња предузећа. Регионална привредна комора Крушевац саопштила је недавно да приватна МСП учествују са више од 90 одсто у укупном броју предузећа, а да је највећи раст забележен у области малих предузећа – чак 50 одсто. Због тога ова комора, основана јануара 2003. године, у оквиру заштите интереса привреде, систематски спроводи мере за оснивање и подстицање развоја ових предузећа. Према подацима Регионалне привредне коморе Крушевац, у Расинском округу је регистровано 1.487 предузећа. У Крушевцу их је 795, Трстенику 316, Александровцу 157, Варварину 90, Брусу 68 и Ћићевцу 61. Од укупног броја малих предузећа је 1.417, средњих 51 и великих 19. Комора као сервис Ми се у потпуности понашамо као сервис привреде, односно својих чланова, а овде спадају предузећа и други субјекти привредне делатности, банке и друге финансијске организације, организације осигурања имовине и лица, земљорадничке задруге, као и колективни чланови преко својих удружења. У фокусу наше активности је стварање нових, здравих предузећа, која могу бити окосница перспективне економије – каже Горан Красић, председник РПК Крушевац. – За Србију су карактеристичне промене које прате све земље у транзицији, а то се првенствено односи на раст броја МСП. Ово је, пре свега, последица процеса приватизације, који у нашој земљи још није окончан. Раст броја новоотворених радних места у приватном сектору није довољан да би апсорбовао вишкове запослених из великих и државних предузећа. Ми, као привредна комора, желимо да охрабримо људе који су у процесу транзиције остали без посла да новац добијен кроз социјални програм уложе у покретање бизниса што, наравно, води делимичном решавању проблема незапослености у региону, као и да успешно преброде прве две године пословања, када се суочавају са највећим изазовима – каже Душица Вукчевић, координатор Одбора за предузетништво, реструктурисање и приватизацију Регионалне привредне коморе Крушевац. Према подацима ове коморе, на територији Расинског округа до сада је приватизовано 39 предузећа, односно 50 одсто од укупно предвиђеног броја за приватизацију (не рачунајући ХИ „Жупа”, за коју је раскинут купопродајни уговор). Приватизовано је 13 малих, 16 средњих и 10 великих предузећа, док на приватизацију чека 14 малих, 11 средњих и 16 великих предузећа. Од укупног броја приватизованих предузећа, тендерски облик је примењен само у пет случајева. Међу предузећима „на чекању“, најзначајнија је „Прва петолетка” са око 8.000 запослених. ФЛОРY – добар пример Крушевачко приватно предузеће Flory д.о.о. власништво Радољуба Милошевића, које се бави производњом дечје хране, ушло је у трећу годину успешног пословања. Прве године пословања (2004) предузеће је увело тзв. интегрисани систем квалитета (NASSR, ISO 9000 и ISO 14000), а прошле године, на провери, одбранило сертификате које поседује. После интеграције са фабриком „Алева“ из Новог Кнежевца, чији је већински власник постало предузеће Flory, прошириће се обим производње квалитетне, здраве хране, што ће допринети успешнијем продору на инострана тржишта. Flory извози у земље бивше Југославије, затим у Турску, Иран, Ирак, Русију, Украјину... Директор погона у Крушевцу Сава Кнежевић каже да је у овој фабрици веома важно одржавање високог технолошког нивоа у производном процесу, максимално поштовање стандарда квалитета и држање хигијене на највишем нивоу, будући да је реч о дечјој храни. Да Flory у томе успева сведоче бројне награде, добијене за кратко време: Награда Привредне коморе Србије 2005. за изузетне резултате и допринос развоју малих и средњих предузећа, награда Министарства трговине за бренд „Baby King”, па награда Бизнис партнер за 2004. годину... Због садашњих и очекиваних проблема активност коморе је све интензивнија на охрабривању људи који остају без посла да започну сопствени бизнис и да их потом подрже. У том циљу РПК Крушевац потенцијалним бизнисменима нуди саветодавне услуге, организоване посете сајмовима, израду бизнис планова, пројеката и друге информативне услуге. У овој комори наводе податак да од укупног броја извозно оријентисаних предузећа, мала и средња учествују чак са 80 одсто. Због тога је све учесталија промоција извозно оријентисаних предузећа. Уз финансијску помоћ УСАИД-а, комора је ове године обезбедила бесплатно учешће малих привредника на сајмовима у Мостару, Градачцу, Новом Саду, Бањалуци, Зеници... – Припремамо отварање медија центра у нашој комори, који ће имати савремену опрему за симултано превођење. Наравно, обезбедићемо потребан број компјутера, електронску и штампану библиотеку. То ће бити једна од низа новина које реализујемо, а циљ је да допринесемо побољшању услова за рад малих и средњих предузећа и да им приближимо савремене економске токове – каже Александра Вучетић, координатор Одбора за системска питања и економске односе са иностранством РПК Крушевац. Да су мала и средња предузећа основа здраве економије потврђено је на низу примера у Расинском округу. Истина, подаци говоре да је прошле године чак 75 одсто новооснованих предузећа имало трговину на мало за претежну делатност, а свега пет одсто производњу. Стручњаци РПК Крушевац верују да је могућа промена у корист производње и прерађивачке делатности.