1993 год. Београд. Кафана '' Гвадалахара ''. У кафани гужва, галама, све је весело. Дим на све стране. Гости полупијани. Десет часова је. Музичар у сомбреру са гитаром иде од стола до стола и пева : '' Из шпорета мирише пита што је спрема мама Хуанита а меси и тортиљу за свога Панча Виљу, ај, ај, ај, ја!!! Где је моја Чикита пита се Хуанита, јер она је тако вредна зна цела Хацијенда, ај, ај, ај, ја !!! '' Влајко улази у кафану. Седа за сто и зове конобара : - Шекспир, дођи овамо ! Шекспир: Добар дан, господине Влајко. Задовољство је моје, вас видети данас. Влајко: Слушај. Да ли је долазио неко од ових мојих од јутрос? Шекспир: До сада још никог ја видео нисам. Влајко: Добро, доћи ће. Него шта имаш за пиће ? Шекспир: Дозволите мени, да вама предложим за почетак текила пријала би вама. Влајко: Добро може. Само пожури. Баш сам нешто ожеднео. (Улази Чешко и иде ка Влајку.) Чешко: Шта је тебра, сам си ? Где су остали ? Влајко: Немам појма, тек сам стигао. Чешко: Ау тебра што је гужва у превозу! Једва сам стигао. Притисла руља са свих страна. Ја код средњих врата заробљен, ни тамо ни овамо. Опкољен сам био као Тито на Дрвару. Притисле ме неке жене, да извинеш, и спреда и отпозади. Нема повлачења, нема предаје. А једна бакица почела на леђа да ми се пење. Мени непријатно, знаш како је. Ипак, ја поштујем године и све то, а и бакица се извињава као нема се где. А знаш какав је наш народ. Ајде још мало, још мало, скупите се за још једно место. Решила руља да ми изгужва ову нову кошуљу. Влајко: Па што ниси изашао? И онако си имао само једну станицу? Чешко: Али какву станицу тебра? То је било право уживање. Испред мене једна мала црнка, има ту око тридесетак година. И још неко тврди да код нас има глади. А ова румена, па масна, сва округла. Што би рекли, сва пуца од здравља. И мртвог би пробудила. Влајко: Ниси ваљда ? Чешко: Па нисам ја хтео. То ти је тебра Њутн одавно дефинисао. Акција и реакција. Ја нећу, отимам се, борим се али руља ко руља. Те гурај напред, те гурај назад. Па кривина лево, па кривина десно. Те кочи на семафору, те кочи на пешачком, и све тако. Шта сам ја ту могао. Ја сам се жени извинио. Кажем : ''Госпођо, и сами видите каква је гужва, и мене гурају. Ако можете ви се померите.'' Али она ни да се помери, него и она мене гура и смешка се. У ствари све је то ланчана реакција. Руља гурне мене, ја њу. Она мене, ја руљу. Таласање, разумеш? И тако целу станицу. Влајко: Тебе ће тако једном неко да пребије. Чешко: Па зар сам ја крив, тебра? Хајде паметан си човек, кажи сам. Влајко: Ти би у Лондону умро од досаде. Тамо у аутобус примају онолико путника колико може да седне. Чешко: Стварно? Е, зато ја не волим ту западну цивилизацију. Зато што су тако хладни и не умеју да се друже. Него дај да се нешто попије. Сад ћу да зовнем Ромеа. Влајко: Није Ромео него Шекспир. Чешко: Јебем ли га, знам да беше неки писац. Конобар дођи овамо ! Шекспир: Поздрављам господу, што су звала мене, и молим да кажу, шта су хтела пити. Влајко: Донеси нам још две текиле. Шекспир: Две текиле одмах, донећу ја вама. Чешко: Је ли, је л` овај стално овако? Шта му се десило кад тако прича? Нешто из детињства? Влајко: Појма немам, а и не интересује ме. Певач: '' Хорхе, Хомбре и Хозе због ње су продали козе, сад спас траже у текили и једу љути чили, ај, ај, ај, ја !!! Ал Чикита никоме не да она само Доминџоса гледа, скривени у сенци агаве изгледа.....!? да децу праве ај, ај, ај, ја !!!!! Чешко: Еј, чујеш ли овога? Па овде човек не може пиће да попије. Док се кафана звала '' Југославија '' бар се знало шта се певало, а од кад је прекрстише у ону пустињу Гвадалахару, не може да се живи. Чујеш ли ти само те речи? Па моја би баба боље речи написала. И нико се не буни. Какви смо, једног дана ћемо и мексичке серије да гледамо. Ево пази шта ти је Чешко рекао! А те ће серије бити три пута горе од овога што овај овде пева! Влајко: Немој да си тако пророчки настројен. Ја ипак верујем у овај народ. Чешко: Веруј, ти само веруј. Али пази шта сам ти ја рекао. Јој Несторе где си да чујеш овог!? Влајко: Који ти је тај ? Чешко: Па Нестор Габрић, зар ниси чуо за њега? Господин човек. Прави уметник, а не као овај. Еј, каљави. Ти, ти са тамбуром, дођи овамо. Шекспир: Изволите пиће које сте тражили, две текиле ја сам, донео сад вама. Влајко: Добро је, него колико то кошта? Имаш ли шта ситно (пита Чешка)? Ја имам само педесет милијарди. Шекспир: - Задовољство је моје, рећи ћу вам сада, ваше пиће кошта, дванаест бодова. Влајко: Какви бодови човече? До јуче сте примали паре. И колико је уопште тај бод ? Шекспир: ( Вади дигитрон. ) То износи тачно шест милијарди, један бод је данас, пола милијарде. Влајко: Ево ти десет и задржи кусур. Шекспир: Благодарим вама, добри господине, зовите ме опет, желите ли пити. Чешко: Значи дванаест бодова у гостима а нула код куће.Шта све неће да измисле. Еј, каљави, јесам ли ти рекао да дођеш!? Кико: Изволите сењор, звали сте ме. Желите ли нешто да вам отпевам на уво? Чешко: Је ли бре, каљави, могу ли ја на миру да попијем пиће? Докле ћеш да ми плачеш на уво? Кико: Дозволите да се представим сењор. Фернандо Јеро Гарсија Маркес Лас Вегас Кико. Можете ме звати Кико. Ја сам оригинал маријачи, и мене овде плаћају да бих певао. Чешко: Па умеш ли нешто нормално да отпеваш? Знаш ли оно : '' Ко то каже, ко то лаже '' ? Кико: Но сењор ! Чешко: А оно ''четреспете Тито ударио, тамо неке Србин победио'' ? Кико: Но сењор, ја сам уметник. Такве песме не знам. Имам на репертоару музику из филмова: ''Последњи дан живота'', ''Продавачица љубичица'', ''Вива Запата''. Чешко: Ма каква запета, сад ћу да ти ставим тачку на музичку каријеру. ( Устаје од стола али нагло застаје.) Чекај, чекај мало. Па ја тебе знам. Ти си Гаринчо из Маринкове баре, само што си на главу набио ту шубару..... Чешко: Тај сомбреро и ту поњаву преко леђа, а и бркове си нацртао. Ти си јесенас свирао на свадби код Раше Пицајзле. Па мене си нашао да радиш? Кико: Шта ћеш бате, криза. Мора од нечега да се живи. Ситна дечица шест комада, жена трудна. Сви траже да једу а ја сам. Знаш како је тешко, љубим те у душу, да се преживи. Мора се. Стисло са свих страна. Чешко: Ајде, ајде, немој још и ти. Ти изгледа не удараш кући у тамбуру него у неки други инструмент, кад си их толико направио. Ево ти десет милијарди да мало одмориш. Седи негде у ћоше и да те не чујем једно пола сата. Хоћу душу да одморим. Кико: Си сењор. Грацијас. Бог да те поживи. Гроф: Хурааа! Здравствуј Срби, здравствуј господин Влајко, господин Чешко. Ја данас тако харашо, данас тако красјивиј дан. Ја данас добио двестји мјилјиарт у банци. Ја ништа не радим а мој процент 87 %. Србија добра земља. Таварјишћ афјициант. Давај вотку за старога грофа и текилу за ову господу! Влајко: Здравствуј грофе Малиников. Како ваше јуначко здравље? Имате 85 година а изгледате као да имате 82. Чешко: Ако може на српском да вас лакше пратим. Гроф: Како да не, ја то због узбуђења. Кажете здравље. Ах, такви смо ти ми Руси. Витални, дуговечни. Ја се сваке године купам у залеђеној Сави. То крепи и јача дух. У мојој породици сви дуго живе. Чешко: Видим господине грофе да сте данас расположени. Гроф: И те како, и те како. У мојој банци ја добио месечну камату 200 милијарди. Ако имате новине молим вас погледајте курсну листу. Погледајте колико је то у маркама. Чешко: Само тренутак. Аха, ево. То вам је 10 марака. Гроф: Па то је фантастично. Па то нигде нема. То су моје три месечне пензије. Ја много волим Србију. Ја волим ваш народ. Ја увек кажем нас и Срба триста милиона. Шекспир: Изволите пиће господине грофе на услузи вечној ја стојим вам сада. Гроф: То је тако мило и красно. Спасиба, спасиба. Живели ! Влајко: Живели! Него Чешко, како твој посао са бензином? Чешко: Није нешто. За целу ноћ сам продао само 150 литара. Али док је овај ембарго може да се живи. Како ти са цигарама? Влајко: Сад сам добио овај македонски програм: ''ХБ'', ''ЛОРД'' и ''Партнер''. Велика конкуренција, не можеш све одмах да распродаш. Гроф: Ах, бизнис, бизнис. Што се мучите? Ставите паре у банку и живите од камате. У мојој банци камата 87 %. То нигде нема. Ах како ја волим вашу земљу. Чешко: Па и Русија је лепа. Гроф: Русија је најлепша. Тамо је све велико. Руска земља је велика, тајге, реке, шуме, људи. Тамо све тако велико. Руска је душа велика. Сетите се само господо Гогоља, Пушкина, Толстоја. Али ви Срби, ви сте нешто посебно. Ви сте прави експерти за банкарство. ( Пијани милијардер улази у кафану.) Моцарт: Пиће за све. Ко шта пије нека слободно наручи, ја плаћам, хик! Чешко: Ево га опет овај. Већ недељу дана се не трезни, решио је све паре да потроши. Влајко: Ма пусти њега, него је ли знате шта ми се јутрос десило док сам долазио овамо? Гроф: Ја напето слушам. Влајко: Овај свет је начисто полудео. Идем ја јутрос улицом, кад на неких десетак метара од мене чујем пуцње. Погледам, паде човек, а неки црни ''Ауди'' даде гас и нестаде. Притрчим да помогнем човеку, да видим шта му је. Сагнем се, видим да је још жив и да хоће нешто да ми каже. Прислоним уво, а он ми шапну: ''Буразеру, скењаше ме!''. '' Ко?'' питам га ја, а он само изусти: ''Освети ме.'' и издахну. Ја у шоку. Не знам шта да радим. Почнем да сабирам два и два и схватим да сам сведок убиства и да ће ме полиција испитивати, и дам се у такав бег да сам се сам себи чудио одакле ми толика кондиција. Чешко: Паметно. Шта мислиш да су те водили у станицу, па још ако си им сумњив почну да те бију да признаш. Па признаш и оно што си урадио и оно што ниси. Још кад би ти у гаражи нашли цигарете, рекли би то је обрачун кланова. Данас је боље гледати своја посла. Гроф: То је тако страшно, тако грозно. Влајко: Кажем вам да су сви полудели. И кога ја да осветим? Где баш мене да нађе? Моцарт: Још једну туру, хик, ко шта пије! Чешко: Овај је баш упоран. Гроф: Ко је тај господин? Чешко: Ма неки што не зна шта ће са парама. Прича се свашта за њега, ко ће знати шта је истина. Гроф: А шта се прича? Мени он тако интересантан. Чешко: Народ ко народ. Залудан па свашта прича. Кажу да се венчао са неком бабом која је била на самрти, да би наследио од ње стан. Сада кад је продао стан не зна шта ће са парама, и тако по цели дан пије и плаћа свима редом. Ко зна, можда га савест гризе што је то учинио, па му живот изгледа лепши кад се напије. Пазите иде овамо. Моцарт: Господо, дозволите, хик,..... смем ли овде сести, нема слободних места,..... хик, мислим ако је слободно, ја бих попио само једно, само једно мало пићенце, хик,..... не бих вам сметао, а можда бих се и прикључио дискусији, уосталом, хик..... ову рунду ја частим..... Влајко: Ми баш нешто важно причамо..... Гроф: Изволите седите добри човече. Ви тако интересантни. Мени вотку. Спасиба. Моцарт: Ја, ја волим све људе. Ја сам тако, тако..... хик, како да кажем. Ја сам тако диван човек. Ја никога не бих увредио. То што се прича..... хик, ја све знам, то апсулутно не стоји. То је била права, искрена љубав. Да ли ме разумете? Права искрена љубав. Влајко: А шта то? Моцарт: То што се прича..... хик, то што се прича. Залудан народ. Ја сам њу стварно волео. Живот је према нама био суров. Касно смо се упознали..... хик. Гроф: Тја, никад није касно. У Русији један мој рођак је живео 140 година. То је цела истина. Не знам да ли да вам причам? Влајко: Па причајте кад сте већ почели. Гроф: Да испричам , него како. Кад су журналисти чули да постоји тако стар човек који живи на селу, оду код тог мог рођака, звао се Серјожа, и кажу му: ''Да ли је тачно, Серјожа, да сте ви најстарији човек у Русији, а можда и на свету?'' Почну да га сликају, блицеви само севају, сви траже интервју. Било је ту и страних новинара. А мој ти Серјожа ни пет, ни шест него ће њима: ''Жао ми је господо али ја нисам најстарији грађанин Русије!'' Ту настане узбуна, чуђење, питања са свих страна: ''Како ниси?'' Чешко: Па како није ? Гроф: То су га и они питали: ''А како ниси?'' Моцарт: А ко је од њега старији, хик..... Извините? Гроф: То су га и они питали: ''А ко је од вас старији?'' А мој ти Серјожа као из топа: ''Па мој отац Серјожа!'' Моцарт: Како? Зар се и отац зове Серјожа. Извините, овде је неко пијан..... хик, али ја ништа не разумем. Гроф: Ех мој господине, тако ти је код нас у Русији. Код нас много Серјожа. Један Серјожа, сви Серјоже. Моцарт: Сад ми је јасно, хик..... мада ништа не разумем. Влајко: Причајте грофе шта је даље било. Гроф: Ту су се журналисти нашли у чуду. Па зар има и оца? Тај мора да је још старији. Питају они Серјожу, колико му отац има година и где је сада, а он им одговори да има ту негде око 120 година и да чува овце на ливади. И сви новинари крену да траже Серјожу, оца од овог Серјоже. Чешко: Пратимо вас само наставите. Гроф: На једном пропланку виде, седи Серјожа, чува овце и плаче. Сви они журналисти право ка њему. ''Господине Серјожа, да ли је тачно да ви имате 120 година?'' А уплакани Серјожа клима главом, а суза му сузу стиже. Људи се нашли у чуду. Не знају шта да раде. Опет севају блицеви, новинари траже интервју, тек ће један да се досети и пита: ''А зашто ви господине Серјожа тако горко плачете?'' Тек ће ти Серјожа кроз сузе: ''Како зашто? Био ме тата што сам изгубио овцу!'' Ту су се журналисти потпуно збунили. На све стране питања.''Који сад тата?'', ''Какву овцу?'', а Серјожа им кроз сузе одговара: ''Мој тата Серјожа. Ено га тамо дрема у хладу. Пребио ме што сам изгубио овцу!'' Моцарт: Па зар је и тај Серјожа? Хик.... мени ништа није јасно. Гроф: То вам и причам мој драги господине, да никада није касно. Тај је Серјожа са 140 година млатио свог сина због изгубљене овце. Значи године нису битне. Важно је како се човек осећа. Моцарт: Код мене је нешто друго. Да године нису битне, хик....то је тачно. Али ово, ово је била љубав на последњи поглед. Чешко: Мислите на први поглед. Моцарт: Знам шта причам господине, хик, ја нисам пијан. Ја сам и рекао љубав на последњи поглед. Ја знам шта причам, хик.... Влајко: Добро, добро. Одлично смо вас разумели. Него да наздравимо за грофовог рођака Серјожу, и за здравље свију нас. Гроф: Тако је. Живели! Сви: Живели !!! ( Слепи човек улази у кафану.) Слепи: Добри људи, уделите коју милијарду слепом од рођења. Добри људи уделите коју милијарду! (Прилази столу и удара Влајка штапом по глави, а онда и грофа.) Слепи: Добри људи, уделите нешто слепом, и платите једно пиће жедном. Влајко: Добро, добро, само престани да нас бијеш тим штапом, и пази да не истераш око неком од нас. После ћеш да имаш конкуренцију. Гроф (Гроф се чеше по глави): Ви господине гледајте где идете. Ударили сте ме по глави. Слепи: Извините. ( И поново га удара.) Влајко: Брзо вадите паре док смо још живи. Слепи: Извините. ( Удара Влајка. ) Моцарт: Добри човече, добри човече, овамо, овамо. Дођите, седите поред мене, хик..... седите одморите душу. Ја плаћам пиће за све, хик ... ко шта пије, ја све плаћам. Дођите, хик..... Седите поред мене..... (Слепи удара и Моцарта по глави и коначно седа.) Чешко: Мене да је лупио по глави, ја бих га звизнуо посред чела. Све би звезде видео. Гроф: Срам вас било господине Чешко. Па зар слепог човека? Чешко: Ма какав слеп човек. Тај боље види и од мене и од вас. Таквих је пун град. Данас се сви праве да не виде, све нешто затварају очи. Као боље је не гледати, окренути главу. Влајко: Ајде не лупетај. Нека човек попије пиће, па нека иде где је кренуо. Немој без везе да грешиш душу. Чешко: Ја ти тврдим да је дошло време да слепи боље виде од окатих. Слепи: Немојте се око мене свађати. Ја вас не видим али вам чујем гласове. По вашим гласовима знам да сте добри људи. Ја бих само попио једно пиће и кренућу даље. Не бих вам сметао нити вас задржавао. Гроф: Ма добри човече, седите. Одморите. Ево ја ћу вам дати десет милијарди. Узмите, не желим да ме одбијете. Узмите нека вам се нађе. Тешка су времена. Слепи: Захваљујем. Не желим да вам сметам. Нисам ни хтео да улазим, али ми је нека особа дала једну цедуљу, да дам извесном господину, и зато сам и ушао. Влајко: Ко је та особа и за ког господина? Можда вам можемо помоћи? Слепи: Не знам. А и како бих овако слеп могао знати. Каже да ми је дао 20 милијарди (Показује паре .), да једну цедуљу предам неком Влајку. Слепи: (удара га штапом по глави.) Ви сте Влајко? Добро је да не морам даље да тражим. А да ли сте ви тај Влајко? Рекао ми је ''ако нема Влајка, дај Чешку''. Влајко: То смо ми. Али какав човек, и каква цедуља за мене? Слепи: Не знам. Ево цедуље. (Влајко узима папир и чита.) Влајко: ''Твој брат Зајко је отет. Ако желиш опет да га видиш живог, ни речи полицији о овоме, већ спреми 10.000 ДМ. Јавићу ти се.'' Чешко: Шта је ово, нека шала? Влајко: Мој брат Зајко отет! Немогуће!? Влајко притиска звоно на вратима док остали чекају у ходнику. Отвара Рајка, мајка од Влајка и Зајка. Влајко: Па добро мама, колико ти треба да отвориш? И сто пута сам ти рекао да прво питаш ко је, па тек онда да отвориш. Рајка: Извини сине, мама заборавила. Гледала сам неки квиз кад је зазвонило. Ја у журби заборавила. А који су ти ови? Влајко: То су неки моји пословни партнери, тачније добри другари. Него ти убудуће да пазиш кад отвараш, тако може свако да нам уђе у стан. А знаш и сама да данас има свакаквог света. Рајка: У, добро си ме подсетио сине. Један већ ушао. Влајко: Ко је бре ушао? Ко сме у наш стан да уђе? И шта оће тај? Рајка: Појма немам. Ја гледала квиз, кад одједном чујем звоно. Мислила сам да си ти и отворим врата, кад оно неки млад човек, фин, рекла бих да је господин.Лепо је и обучен. Види се да није одавде. Ја га питам: ''Кога тражите?'', а он ништа. Само ћути. Питам га да није неки твој пријатељ, а он опет ништа. Само ћути и гледа негде у даљину. Рекла бих некако тупо. Као да гледа кроз мене. Сва сам се најежила. Опет га питам: ''Ко сте ви?'', а он само прође поред мене и уђе у дневну собу. Ено га и сад тамо. Седи у дневној соби и гледа телевизор, а реч ни да зуцне. Гроф: Ја мислим да је то један од њих. Влајко: Е ала ме је данас потерало. Чешко: Ма сад ћу ја њега да избацим. Како то може - уђеш и седнеш? Влајко: Мама да те упознам са мојим другарима. Ово је Чешко. Рајка: Драго ми је. Влајко: А ово је гроф Малиников. Гроф: Гроф Иван Иванович Малиников. Љубим руке госпођо. Рајка: И ја вама. Влајко: Господин, ... ја заиста не знам како се ви зовете!? Моцарт: Зар су имена важна? Важно је,хик..... да, хм,..... важно је какве човек груди има (и ту се испрси). Ја тренутно..... хик..... верујте ми на реч, ја заиста сада не могу да се сетим свог имена, али господо, хик..... верујте ми на реч, верујте речи једног џентлмена, смео бих да се закунем, хик..... чак шта више сигуран сам да почиње на ђ. Само сада, сада не могу..... хик, можда касније. Касније сигурно, док седнемо и нешто , нешто попијемо, хик...... ја частим...... Гроф: И мени се то једном десило. Али то је дуга прича..... Влајко: То ћете нам причати неки други пут. Него шта ћете ви овде? Ко је вас звао? Слепи: Госпођо дозволите да приметим како сте лепи. Ја у ствари и не знам ове људе. Где сте ме то довели? (Удара Влајка штапом по глави.) Ја сам отет! Влајко: Ма смири се већ једном. Уосталом ти би и могао да нам помогнеш, али шта ћете вас двојица овде? Шекспир: Мени се завршила смена, а грејање у стану ми укључују тек после девет, па сам мислио...... Кико: Ми ћемо бити од сваке помоћи. Госпођо љубим руке.Да се представим. Фернандо Јеро Гарсија Маркес Лас Вегас Кико. Високо професионални маријачи. Рајка: Јао како то звучи светски. Кико: Таква ми је цела фамилија. И кажем вам господине Влајко да могу бити од помоћи. Ја одлично памтим ликове. Ја и после годину дана могу да препознам онога ко ми није платио песму. А признајте и сами у оваквој ситуацији то може много да значи. Рајка: У каквој ситуацији? О каквој помоћи сине причају? Шта се дешава? Влајко: Мама, десила се једна страшна ствар али не могу о томе овако у ходнику. Може неко од комшија да чује. Изволите господо, уђите. И да видимо ко је тај што само седи и ћути. Рајка: Јао сине шта се десило? Немој мајку да плашиш. Да ти нису запленили цигарете а нису ти издали потврду? Влајко: У бре, Рајка, ал ти умеш да претераш. Није баш толико црно. Неко нам је киднаповао Зајка. Господо за мном. ( Улазе у дневну собу где седи млад човек и гледа ТВ . ) Рајка: Немој сине са мајком да се шалиш. Ко би Зајка отео? Шта ће он коме? Само би себи беду на врат натоварио. Ето јуче сам га послала у продавницу да купи кобасице, да имам шта да ставим у пасуљ, а он купио сланину. И то какву. Ни сапун јој није раван. То жив човек не може да поједе. Опет пре неки дан сам га послала да купи купус, он купио ротквице. Ништа не слуша шта му се каже. Не може да упамти (показује руком) оданде – донде. И коме ће он такав? То се неко сине са тобом шалио. Влајко: Ма није се шалио мама. Не треба он никоме, него им требају наше паре. Изгледа да се прочуло да смо мало стали на ноге и некоме одмах зинула аждаја. Ма то ми је сместио неко од ових што радим са њима. Тачно су израчунали колика ми је зарада, и сад хоће да ме упецају на емоције. Е, мало су се зајебали. Наћи ћу ја и њих и Зајка. Уосталом ево ти порука коју су ми послали, па читај. Рајка: И шта ћемо сад црни сине. Одакле нам толике паре? Колико је то у милијардама? Влајко: Не питај, то не умем ни да изговорим. Али прво да видимо ко је господин. Пред њим ни речи о Зајку. Можда је послат са њихове стране да преговара. Да види колико смо меки. На шта смо спремни. Чешко: Дај да га ја пропустим кроз шаке. Гроф: Он мени тако симпатичан. Он тако добар. Само ћути. Влајко: Јесте господине грофе. Само ћути и седи у туђој кући, а нико не зне ни ко је, ни шта хоће. Добар дан! (Дере му се на уво.) Ја сам домаћин ове куће. Седите у мојој дневној соби. Грејете се о мом трошку. И гледате мој телевизор. То тако не може. Имате тачно минут времена да кажете ко сте и шта радите овде! Чешко: Иначе вас ја преузимам. Влајко: Иначе вас он преузима. Уплашили сте ми стару мајку, срчаног болесника, а ја имам јако лош дан и прилично сам нервозан. Гроф: Ма он мени тако добар. Он тако, тако тајанствен. Моцарт: Па пустите човека да се прибере..... хик ..... за њега је све ово ново, и како да кажем..... хм, да...... збуњујуће. Мислим амбијент. Мало да се привикне, док се открави, рећи ће он ко је..... хик ..... па и ја ево не знам ко сам, па шта..... шта ми фали.....Госпођо имате ли нешто да се попије, уби ме нека жеђ, хик..... Влајко: Мама, дај људима да нешто тргну с ногу, а ти клемпави немој да се правиш луд, него причај ко си. Гроф: Ја бих му дао мало времена да се сабере, што рече господин, да се мало одквари. Гроф: То, то. О спасиба, спасиба ви красива госпођо. Благодарим. (Узима пиће. ) Влајко: Ма шта да се одкрави. Видиш да нас зајебава. Само гледа у телевизор као да не постојимо. Е да видимо шта ће сад да гледа. (Искључује телевизор али младић и даље гледа у исту тачку.) Влајко: Овај није нормалан. Сад ћу да зовем лудницу да га терају. Чешко: Од тог посла нема ништа. Не примају више. Капацитети си им препуњени. Сад ти треба веза да би те сместили у лудару. Да тутнеш доктору неку кинту. Нема више оно, луд сам терајте ме. То су била златна времена. Не помажу ни два сведока. Оваквих је сада пун град. Сад паметни иду у лудницу да не полуде поред лудака напољу. Него пусти ти мене да ја видим ко је овај. (Завлачи му руке у џепове.) Мора да има неки документ, нешто. Аха. Ево га. Шта сам рекао? Није тај без ничега. Само шта му је ово? Као да је здравствена књижица, а опет није. Није ни на нашем. Овај је неки странац. Влајко: Дај да видим. Аууууу. Људи, изгледа да смо ухватили крупну зверку. Капиталца. Овај овде је Американац. Моцарт: Амер, хик.....страшно. Кико: Гринго! Шта ће он овде? Шекспир: Да погледам само, дозволите мени, јер енглески мало, ја разумем сада. Влајко: Оволико и ја разумем. Пише ФБИ. Агент Фокс Молдер. Они праве сва ова срања по свету. Они су отели мог брата Зајка. Где је Зајко говори док те нисам удавио! (Хвата га за гушу и почиње да дави.) Говори Фоксе док још можеш да говориш ! Рајка: Полако сине, можда не зна наш језик! А и шта ће Зајко американцима? Влајко: Не знам али ћу да сазнам! Чешко: Полако. Стани Влајко ! Можда је боље да зовемо полицију? Влајко: Па да се амери нагоде са нашима, и ови га пусте. Познате су мени те њихове игре са дипломатским имунитетом, и тим форама. Гледао сам на телевизији. Е не дам да тако јефтино прође! Ти (зове слепог), ти слепи... Теби говорим! Дођи овамо, па га звизни штапом као што си нас ударао, да видимо шта ће да каже! (Слепи прилази и удара Влајка по глави.) СВИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ МОГУ ДА НАРУЧЕ КЊИГУ СА ОВОМ КОМЕДИЈОМ НА E-MAIL: ЦЕНА: СРБИЈА - 170 дин. плус птт ИНОСТРАНСТВО - 5 € плус


source: wikipedia

text: Астрофотографија је фотографисање небеских тела као што су планете, звезде и галаксије. Астро фотографија је јако важна техника за астрономе јер она омогућава откривање небеских тела и детаља на небеским телима које иначе не би било могуће опазити голим оком. Спољашње везе Henry Draper's Photograph of the Moon, 1863 on Cyanotype History of Astrophotography Timeline - 1800-1860, 1861-1900 One of the first photos of the Sun (taken in 1845) Peter Abrahams: The Early History of Astrophotography Ricky Leon Murphy: CCD's Versus Professional Plate Film (astronomyonline.org) The History of Astrophotography (astrosurf.com) Astrophotography Techniques - Astropix.com Description of the types of images used in astrophotography. The Beauty of Space Photography Documentary produced by Off Book (web series) Фотографија Астрономија


text: 2003. је била проста година. Догађаји Јануар 20. јануар — Бивши председник Србије, Милан Милутиновић, добровољно се предао Хашком трибуналу где је оптужен за ратне злочине на Косову и Метохији током 1999. године. 27. јануар — Скупштина Србије усвојила предлог Уставне повеље Државне заједнице Србија и Црна Гора и Закон о њеном спровођењу. На овој седници, тадашњи српски премијер, Зоран Ђинђић, одржао је говор када је посланицима ДСС-а рекао „Ако сте уморни, идите па спавајте бре!”. 30. јануар — Скупштина Савезне Републике Југославије ратификовала Споразум о двојном држављанству СРЈ и Босне и Херцеговине. Фебруар 1. фебруар — У несрећи свемирског шатла Колумбија који се распао изнад Тексаса погинуло је свих седам астронаута. 4. фебруар — Свечано проглашена Државна Заједница Србија и Црна Гора. 21. фебруар — На ауто-путу Београд — Загреб, код хале „Лимес“, покушан атентат на премијера Србије Зорана Ђинђића. Камион (којим је управљао Дејан Миленковић-Багзи) покушао да пресече колону возила премијера. 24. фебруар — Војислав Шешељ се предао Хашком трибуналу. Март 6. март — У удесу алжирског путничког авиона „Ер Алжир“ одмах по полетању са аеродрома Таманрасет (Алжир), погинуле су 102 особе. 7. март — Светозар Маровић изабран за председника новоформиране СЦГ. 12. март — Премијер Србије Зоран Ђинђић је убијен у атентату испред зграде Владе Републике Србије. 15. март — Уз присуство више стотина хиљада грађана, Зоран Ђинђић сахрањен у Алеји великана на Новом гробљу у Београду. 17. март — Изабран први Савет министара СЦГ, чији је председник (по Уставној повељи) био председник државе - Светозар Маровић. Министар спољних послова постао Горан Свилановић, а одбране Борис Тадић. 18. март — Скупштина Србије за новог републичког премијера изабрала Зорана Живковића, тадашњег заменика председника ДС. 19. март — Отпочела дуго најављивана инвазија савезничких снага предвођених САД на Ирак, са званичним циљем да се свргне са власти Садам Хусеин. 29. март — Карло Урбани, доктор који је идентификовао САРС, умро од те болести. Април 1. април — Британски суд осудио двојицу Алжираца на 11 година затвора због прикупљања новца за терористичку мрежу „Ал-Каида“ 2. април — Председавајући Председништва БиХ Мирко Шаровић поднео оставку због афере извоза оружја Ваздухопловног завода „Орао“ из Бијељине Ираку, који је био под санкцијама УН. 3. април — У Стразбуру државна заједница Србија и Црна Гора примљена у Савета Европе, као 45. земља чланица те најстарије паневропске организације. 4. април — Америчке војне снаге заузеле багдадски међународни аеродром „Садам“ и преименовале га у „Багдад Интернационал“. 8. април — Бивши председник Председништва Србије, Иван Стамболић (који је киднапован августа 2000. године и чији је леш пронађен две и по године касније на Фрушкој гори) сахрањен на Новом гробљу у Београду. 9. април — Америчке снаге заузимају Багдад. Мај 1. мај — Амерички председник, Џорџ Буш, прогласио крај америчке инвазије у Ираку. Јун 13. јун — На београдском насељу Церак, ухапшен бивши официр ЈНА и хашки оптуженик Веселин Шљиванчанин. Приликом операције хапшења, дошло до сукоба полиције и више стотина грађана који су покушали да спрече хапшење. Повређено више десетина особа. Јул 25. јул — Томица Милосављевић, министар здравља у Влади Србије, поднео оставку на своју дужност. Август 13. август — Непознате особе су убиле двоје српске деце у селу Гораждевац док су се купали у реци Бистрици. 14. август — Велики испад електроенергетског система се догодио на североистоку САД и у канадској покрајини Онтарио, оставивши више од 50.000.000 људи без електричне енергије. 19. август — У бомбашком нападу на седиште Уједињених нација у Багдаду (Ирак) 23 особе су погинуле, међу којима и изасланик УН за Ирак Сержо Вјеиро де Мело. 20. август — Основана организација Г20 земаља у развоју 27. август — Фудбалски клуб Партизан након драматичне пенал завршнице савладао енглески Њукасл Јунајтед и по први пут се у својој историји и пласирао у Лигу Шампиона. То је уједно и први пласман неког клуба из Србије у најелитније европско такмичење од распада СФРЈ. 27. август — Марс се приближио Земљи најближе у последњих 60.000 година, прошавши на растојању од 55.758.005 -{km}-. 31. август — Незапамћено и стравично невреме (праћено кишом, олујним ветром, и великим градом)погодило Зрењанин. Повређено више особа, а причињена велика материјална штета. Септембар 10. септембар — Шведска министарка спољних послова Ана Линд избодена је ножем у трговачком центру у Стокхолму и умире дан касније. 27. септембар — Лансиран је сателит Смарт 1. Октобар 7. октобар — Арнолд Шварценегер је победио на изборима за гувернера Калифорније. 15. октобар — Кина је у свемир лансирала Шензој 5, своју прву свемирску летелицу са људском посадом. 30. октобар — Око стотинак припадника Савеза самосталних синдиката Србије (СССС) у два наврата успело је да пробије кордон и окупи се испред здања парламента, али су их снаге Жандармерије потиснуле ка Скупштини града након жестоких сукоба. Новембар 13. новембар — Вршилац дужности председника Србије, Наташа Мићић, распустила парламент и расписала ванредне парламентарне изборе у Србији за 28. децембар. 14. новембар — Откривен Транс-нептунски објект 90377 Седна. 16. новембар — Ни у трећем покушају, Србија није добила председника. Кандидат Српске радикалне странке Томислав Николић убедљиво победио кандидата владајућег ДОС-а, Драгољуба Мићуновића, али му победа није призната због одзива бирача који је био испод законског минимума. 20. новембар — Детонирано неколико бомби у Истанбулу, Турска. Бомбе су уништиле британски конзулат. 20. новембар — Мајкл Џексон ухапшен због наводног сексуалног искориштавања малолетника. 23. новембар — Под притиском демонстраната и опозиције, дугогодишњи председник Грузије Едуард Шеварнадзе поднео оставку због оптужбе око фалсификовања изборних резултата. 25. новембар — Уједињене нације званично су укинуле програм „Нафта за храну“ у оквиру кога је Ирак седам година продавао нафту под контролом УН за набавку хране и лекова. 26. новембар — Конкордов последњи лет изнад Бристола, УК. Децембар 13. децембар — Амерички војници су током операције Црвена зора пронашли и заробили бившег ирачког председника Садама Хусеина. 28. децембар — У Србији одржани ванредни парламентарни избори. Највише посланичких места освојила Српска радикална странка (82). На другом месту Демократска странка Србије (53). Затим следе Демократска странка (37), Г17+ (34), а коалиција Српски покрет обнове-Нова Србија и Социјалистичка партија Србије освојиле су исти број посланика (22). Рођења Јануар 3. јануар — Грета Тунберг, шведска активисткиња за заштиту животне средине Фебруар 20. фебруар — Оливија Родриго, америчка глумица и певачица Март 20. март — Немања Мотика, српски фудбалер Април 24. април — Никола Станковић, српски фудбалер Мај 5. мај — Карлос Алкараз, шпански тенисер Јун 9. јун — Никола Јовић, српски кошаркаш 11. јун — Бријана Иди, америчка глумица Август 4. август — Марко Миловановић, српски фудбалер 28. август — Квавенжане Волис, америчка глумица и списатељица Септембар 21. септембар — Андреј Ђурић, српски фудбалер Смрти Јануар 5. јануар — Масимо Ђироти, италијански глумац. (* 1918) 28. јануар — Милош Милутиновић, југословенски фудбалер и тренер. (* 1933) Фебруар 4. фебруар — Стефан Боца, жички епископ СПЦ. (*1916) 14. фебруар — Овца Доли (*1996) 16. фебруар — Александар Тишма, српски писац. (*1924) Март 12. март — Зоран Ђинђић, српски премијер, убијен. (*1952) 13. март — Енрико Јосиф, српски композитор. (*1924) 19. март — Драган Стојнић, српски певач шансона. (*1937) Април 4. април — Антоније Блум, митрополит Руске православне цркве и припадник француског покрета отпора. (*1914) Јун 29. јун — Кетрин Хепберн, америчка глумица. (*1907) Јул 4. јул — Бери Вајт, амерички музичар. (*1944) 14. јул — Компај Сегундо, кубански музичар. (*1907) 27. јул — Боб Хоуп, британско-амерички стендап комичар, глумац и певач. (* 1903) Август 19. август — Татјана Лукјанова, српска глумица. (*1923) 30. август — Чарлс Бронсон, амерички глумац. (*1921) 30. август — Бранко Вукојевић, сценариста и музички критичар. (*1956) Септембар 5. септембар — Милош Минић, српски политичар и народни херој. (*1914) 9. септембар — Едвард Телер, амерички физичар мађарског порекла. (*1908) 12. септембар — Џони Кеш, амерички музичар. (*1932) 17. септембар — Љубица Марић, српски композитор. (*1909) Октобар 19. октобар — Алија Изетбеговић, босански политичар и муслимански активиста. (*1925) 20. октобар — Миодраг Петровић Чкаља, српски глумац, комичар. (*1924) Новембар 1. новембар — Хенрик Махалица, пољски глумац. (*1930) Децембар 8. децембар — Рубен Конзалес, кубански музичар. (*1919) 10. децембар — Сава Пенчић, српски слависта. (*1925) 17. децембар — Милутин Морача, генерал-пуковник ЈНА и народни херој (*1914) 26. децембар — Милан Васић, српски историчар из Републике Српске. (*1928) Нобелове награде Физика — Алексеј А. Абрикосов, Витали Гинсбург и Антони Ј. Легет Хемија — Петер Агре и Родерик Мекинон Медицина — Паул Ц. Лаутербур и Питер Мансфилд Књижевност — Џон Максвел Куци Мир — Ширин Ебади Економија — Роберт Ф. Енгел и Клајф В. Ј. Гранџер 2000-е


text: 21. август (21.08) је 233. дан у години по грегоријанском календару (234. у преступној години) До краја године има још 132 дана. Догађаји 1690 — Аустријски цар Леополд I донео указ, познат као „Привилегиј“, којим су Срби на територији Аустрије добили одређене повластице. „Привилегиј“ гарантовао слободу вере, употребу јулијанског календара и право избора архиепископа и других свештеника. 1897 — Енглески лекар Роналд Рос открио врсту комараца који преносе маларију, што је било пресудно за сузбијање болести која је узроковала смрт милиона људи. Један од првих добитника Нобелове награде за медицину, 1902. 1911 — Италијански конобар Вићенцо Перуђа украо из париског музеја „Лувр“ слику „Мона Лиза“ Леонарда да Винчија. Слика нађена и враћена у музеј 1913. 1944 — У Дамбартон Оуксу код Вашингтона почела конференција представника СССР, САД, Уједињеног Краљевства и Кине о оснивању четири главна органа УН, а то су Савет безбедности, Генерална скупштина, Међународни суд правде и стални секретаријати. 1945 — Физичар Хари К. Даглијан, млађи смртоносно озрачен током експеримента са „демонским језгром“ у Националној лабораторији Лос Аламос. 1947- Желимир Алтарац Чичак, сарајевски промотер рок музике, DJ, и новинар. 1959 — Хаваји су постали 50. савезна држава у саставу Сједињених Држава. 1959 — Багдадски пакт, војно-политички савез Турска, Велике Британије, Ирана и Пакистана, под водством САД, који је ступио на снагу 1995, променио назив у CENTO пошто се Ирак повукао из Савеза. 1961 — Џомо Кенијата, национални лидер Кеније, пуштен из затвора после девет година робије на коју су га осудиле британске власти под оптужбом да је вођа националистичке организације Мау Мау. По повратку у Најроби постао председник Кенијске афричке националне уније, а по проглашењу независне Републике Кеније постао председник и премијер. 1968 — Трупе чланица Варшавског пакта, изузев Румуније, окупирале Чехословачку. Око 200.000 војника заузело све значајне пунктове у земљи. Тиме угушено „Прашко пролеће“, покушај Комунистичке партије ЧехословачкаСР са Александром Дупчеком на челу да реформише систем. Том окупацијом устоличен принцип „ограниченог суверенитета“ источноевропских комунистичких земаља. 1975 — САД укинуле 12-годишњу забрану извоза на Кубу, али је ембарго на директну трговину Кубе и САД остао на снази. 1983 — Вођа филипинске опозиције Бењино Акино убијен по изласку из авиона на аеродрому у Манили приликом повратка из трогодишњег избеглиштва у САД. Убиство организовао филипински диктатор Фердинанд Маркос, уклонивши тако најозбиљнијег противкандидата на изборима 1984. 1990 — На централном градском тргу у Прагу 100.000 људи први пут слободно обележило годишњицу инвазије Варшавског пакта на Чехословачку 1968. 1991 — Маса демонстраната сукобила се у Москви са специјалним јединицама које су напале зграду руског парламента. Демонстранти разбијали прозоре на згради КГБ, Лубјанки и срушили споменик Феликсу Дзержинском. После 60 сати проведених у кућном притвору на Криму, совјетски председник Михаил Горбачов вратио се у Москву и преузео контролу над државом после неуспелог државног удара присталица „тврде струје“ совјетских комуниста. Хрватске власти почеле блокаду касарни ЈНА у Хрватској и ускратиле им снабдевање струјом, храном и водом. У наредним данима ескалирали сукоби ЈНА и хрватске војске у многим деловима Хрватске. 1991 — Летонија је прогласила независност од Совјетског Савеза. 1993 — Мировне снаге УН ушле, први пут после два месеца, у муслимански део Мостара у Босни и Херцеговини, где су затекле 55.000 људи на ивици глади. Борбе хрватских и муслиманских снага у Мостару почеле у мају 1993. 1999 — Начелник Генералштаба Војске Југославије, генерал армије Драгољуб Ојданић, изјавио да су у агресији НАТО на Југославију животе изгубила 524 припадника ВЈ, а да се 37 воде као нестало. 2000 — Словеначки пливач Мартин Стрел, који је под мотом „За мир, пријатељство и чисте воде“ пливао Дунавом од изворишта у Немачкој до ушћа у Црно море, оборио рекорд и ушао у Гинисову књигу с више од 2.900 препливаних километара. Стрел у поход кренуо 25. јуна. Председник Демократске Републике Конго Лоран Кабила прогласио привремену скупштину, прво законодавно тело откад је преузео власт у мају 1997. 2001 — Архива Националне безбедности, истраживачке организације са седиштем у САД, објавила документ који показује да су званичници САД знали за умешаност Владе Руанде у геноцид 1994, када су Хути убили око 800.000 Тутсија, а када су многе западне земље одбиле да интервенишу. 2003 — Основан Војни музички центар копнене војске Оружаних снага Украјине. Рођења 1754 — Банастри Тарлтон, британски генерал и политичар. (прем. 1833) 1765 — Вилијам IV, британски краљ. (прем. 1837) 1780 — Јернеј Копитар, словеначки лингвиста и слависта. (прем. 1844) 1789 — Огистен Луј Коши, француски математичар. (прем. 1857) 1862 — Емилио Салгари, италијански новинар и писац. (прем. 1911) 1909 — Николај Богољубов, руски математичар и теоријски физичар. (прем. 1992) 1916 — Јелена Ћетковић, југословенска револуционарка, борац за права жена, учесница Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1943) 1929 — Тома Јовановић, српски глумац. (прем. 2012) 1934 — Џон Л. Хол, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику (2005). 1936 — Вилт Чејмберлен, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. (прем. 1999) 1938 — Кени Роџерс, амерички музичар, глумац и музички продуцент. (прем. 2020) 1942 — Божидар Орешковић, хрватски глумац. (прем. 2010) 1944 — Питер Вир, аустралијски редитељ, сценариста и продуцент. 1945 — Базил Поледорис, амерички композитор и диригент грчког порекла. (прем. 2006) 1949 — Бруно Лангер, хрватски музичар, најпознатији као суоснивач, басиста и певач групе Атомско склониште. 1952 — Џо Страмер, енглески музичар и глумац, најпознатији као суоснивач, гитариста и певач групе -{The Clash}-. (прем. 2002) 1955 — Гордана Гаџић, српска глумица. 1956 — Ким Катрал, енглеско-канадска глумица. 1964 — Душан Недељковић, српски књижевник и радијски водитељ. 1967 — Кари-Ен Мос, канадска глумица. 1967 — Серџ Танкијан, јерменско-амерички музичар, музички продуцент и песник, најпознатији као члан групе -{System of a Down}-. 1971 — Лијам Хаулет, енглески музичар и музички продуцент, суоснивач групе -{The Prodigy}-. 1972 — Ненад Максић, српски рукометаш и рукометни тренер. 1975 — Алиша Вит, америчка глумица и музичарка. 1977 — Вељко Пауновић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1977 — Слободан Стефановић, српски глумац. 1978 — Маринко Маџгаљ, српски глумац, певач и ТВ водитељ. (прем. 2016) 1979 — Келис, америчка музичарка. 1981 — Слобода Мићаловић, српска глумица. 1985 — Николас Алмагро, шпански тенисер. 1985 — Стефан Бузуровић, српски глумац и ТВ водитељ. 1986 — Јусејн Болт, јамајкански атлетичар. 1988 — Роберт Левандовски, пољски фудбалер. 1988 — Кејси Масгрејвс, америчка музичарка. 1989 — Рајко Брежанчић, српски фудбалер. 1989 — Хејден Панетијер, америчка глумица, модел и певачица. 1989 — Дмитриј Хвостов, руски кошаркаш. 1991 — Калифа Кулибали, малијски фудбалер. 1996 — Емануел Тери, амерички кошаркаш. Смрти 1906 — Јосип Козарац, хрватски прозни писац дипломирани инжињер шумарства. (рођ. 1858) 1958 — Стеван Христић, српски композитор и диригент. (рођ. 1885) 1964 — Палмиро Тољати, италијански политичар. (рођ. 1893) 1979 — Ђузепе Меаца, бивши италијански фудбалски репрезентативац. (рођ. 1910) 2002 — Абу Нидал, палестински терориста. (рођ. 1937) 2005 — Бранислав Цига Миленковић, српски глумац. (рођ. 1931) 2018 — Стефаун Карл Стефаунсон, исландски глумац и певач. (рођ. 1975) Празници и дани сећања 1991 — Летонија прогласила независност од Совјетског Савеза. Српска православна црква прославља: Преподобног Јакова Новог Туманског.


НАТО објавио да поштује суверенитет и независност БиХ и да никога не присиљава на сарадњу - Све о Српској НАТО објавио да поштује суверенитет и независност БиХ и да никога не присиљава на сарадњу АЛИЈАНСА НЕ КРИЈЕ ДА БИ ВОЉЕЛА БиХ У СВОЈИМ РЕДОВИМА, АЛИ КАО ДА БИ `ПРОГУТАЛА` И ИПАП „Учешће у МАП-у не прејудицира било какву одлуку Савеза о будућем чланству“ Политичке странке из РС, а прије свега СНСД и предсједник те странке Милорад Додик предлажу да БиХ по узору на Србију са НАТО савезом сарађује у оквиру ИПАП-а. То је тешко очекивати од пробосанских странка, прије свега бошњачкиХ политичкиХ представниКа, који су до сада као крајњи циљ истицали пуноправно чланство у НАТО савезу ИЗ сједиштва НАТО савеза у Бриселу саопштено је да НАТО у потпуности поштује суверенитет и независност Босне и Херцеговине и да НАТО не присиљава никога на сарадњу. Наши партнерски програми прилагођени су потребама и захтјевима сваког појединачног партнера, рекли су из НАТО савеза за портал Klix.ba. Подсјећају да је БиХ још 2009. и 2010. године тражила укључење у Акциони план за чланство (МАП) те да су у Талину министри спољних послова чланица НАТО-а прихватили тај захтјев, али су одмах за БиХ ускратили практични алат за МАП, а то је Годишњи национални програм (АНП). БиХ је тако неколико година радила на попису војне имовине и укњижавању на државу, што је био услов за наставак сарадње. „На истом састанку у Талину министри спољних послова ускратили су практичну алатку – Годишњи национални програм за БиХ, кроз који се управља МАП-ом. У циљу јачања подршке БиХ, министри НАТО-а изразили су спремност да прихвате подношење првог Годишњег националног програма земље (АНП) у децембру 2018. године. АНП је документ развијен у националном власништву, који омогућава подршку НАТО-а реформама у областима као што су одбрамбене способности, регионална сигурност, спремност за катастрофе и одговор, те интероперабилност оружаних снага. Сада је на БиХ да одлучи да ли да прихвати ову понуду да достави АНП – наглашавају из НАТО-а. Акциони план за чланство (МАП) је НАТО-ов програм савјетовања, помоћи и практичне подршке прилагођен индивидуалним потребама земаља које се желе придружити Алијанси. „Учешће у МАП-у не прејудицира било какву одлуку Савеза о будућем чланству. Што се тиче свих одлука НАТО-а, Сјеверноатлантски савјет доноси све одлуке о новим члановима, на основу консензуса. Процес МАП-а пружа фокусиран и искрен механизам повратних информација о напретку земаља кандидата у њиховим програмима. То укључује и политичке и техничке савјете и подршку у реформским напорима, као и годишње састанке између свих чланица НАТО-а и земље кандидата на нивоу Сјеверноатлантског вијећа ради процјене напретка „, поручују из НАТО-а. У посљедње вријеме се поред АНП-а спомиње и тзв. ИПАП програм, који означава појединачну и прилагођену сарадњу одређене земље са НАТО савезом. Политичке странке из РС, а прије свега СНСД и предсједник те странке Милорад Додик предлажу да БиХ по узору на Србију са НАТО савезом сарађује у оквиру ИПАП-а. То је, како се наводи, тешко очекивати када је ријеч о пробосанским странкама, прије свега бошњачким политичким представницима, који су до сада као крајњи циљ истицали пуноправно чланство у НАТО савезу. Из НАТО-а наводе да су Индивидуални партнерски акциони планови (ИПАП) отворени за земље које имају политичку вољу и способност да продубе своје односе са НАТО-ом, без наведеног циља да постану чланице организације. ИПАП-ови су осмишљени тако да обједине све различите механизме сарадње кроз које партнерска земља ступа у интеракцију са Савезом, чиме се фокус активности усмјерава на бољу подршку домаћим реформским напорима. Наглашава се да ИПАП треба јасно да одреди циљеве сарадње и приоритете реформе појединачне земље партнера и осигура да различити механизми који се користе директно одговарају тим приоритетима. „То је партнерски алат који омогућава НАТО-у да пружи фокусиране специфичне савјете о реформи одбране и сигурности везаних за земљу и, када је то потребно, о већој политичкој и институционалној реформи. Интензивирани политички дијалог о релевантним питањима може бити саставни дио ИПАП процеса. Надаље, ИПАП-ови такође олакшавају координацију билатералне помоћи коју пружају поједини савезници и партнерске земље, као и координирање напора с другим релевантним међународним институцијама. Обухваћени циљеви спадају у опште категорије политичких и сигурносних питања; питања одбране, сигурности и војске; јавне информације; наука и околиш; планирање за случај цивилних ванредних ситуација; и административна, заштитна и ресурсна питања. ИПАП-ови су договорени између НАТО-а и низа партнерских земаља (од којих су неке касније имале АНП-ове или се придружују НАТО-у): Грузија, Азербејџан, Јерменија, Казахстан, Молдавија, Црна Гора, Босна и Херцеговина и Србија“, закључили су из НАТО-а.


Књига о Милутину- трагедија једне младости | Патриот Насловна Ризница Књига о Милутину- трагедија једне младости „То је била трагедија једне младости, брање тек стасалих цветова, сурова драма о којој ће говорити свет, а која ће непријатељу пружити наду да је уништио српскинарод, да је сатро његову војску, сахранио његов подмладак... У то време, од јануара 1916. године, једна слика је обилазила свет. Преносиле су је новине, свуда је изазивала сентиментално расположење, јер је уз ту слику ишао овај натпис: Овај војник је симбол патње и страдања српског народа. Речено је, при том, да је слика начињена на острву Видо, које ће убрзо добити још један назив – Острво смрти. То је била слика авети: на гомили костију комади одеће, шињел допире до земље, о рамену торба... На глави велика, ко зна чија, шајкача, покрила чело, допрла до обрва. Лице испијено, мученичко, сломљено недаћама... На том лицу огледала се историја патње народа. На рањавим ногама које клецају од глади и умора, опанци везани опутом... Име тог младића који није има ни двадесет година, није објављено. А и да јесте, свету не би ништа посебно значило, аветињски лик је – рекао све.“ Антоније Ђурић је са Чедомиром Поповићем разговарао у његовом дому, у родној Барзиловици. Младост му је била несрећна, пуна патње и бола, али је са поносом о њој говорио. О зиду, у раму, окићена босиоком, стајала је његова страшна фотографија са Вида. Претходни текстРуси хоће да спрече „либерализацију наркотика“: „Kо је дозволио Kанади да легализује марихуану?“ Следећи текстСвештеник НИКОЛАЈ ТЈУМЕЊ: Лоша навика непричешћивања


source: fineweb

text: Музика за моје срце: Фине АРТ Пхотограпхи - Радостан живот и невероватно путовање + Вандерлуст маште. Беаутифул Валлпапер слике фрее довнлоад - Могао би преузети и користити ове слике потпуно слободно као позадине за ваш рачунар, таблет или смартпхоне. Глобал Травел одмори, Мост популар цат расе на свету, Најлепши и застаје дах места у свету + Апстрактна експресионизам, Студија за импровизацију - Повећао границе душе (У нашем пролазном и земаљском свету, људи ретко имају прилику да укључите фантазије). Цоол вертикалне позадине - Оригинал позадине Фулл ХД. Природа - Винтер, Пролеће, Лето, јесен, Пејзажи; Слике цвећа у хд - Дар природе - Птице, Мачке, Мачићи: Оригиналне слике које је аутор - Сцреен слике фрее довнлоад. Вода је вечна пратилац човека - Не можете узети очи са овом невероватном сликом : Има много дивних места на Земљи. Images on the website have been digitally watermarked with ownership and usage information. Digimarc and the Digimarc logo are registered trademarks of Digimarc Corporation. The "Digimarc-Enabled" Web Button is a trademark of Digimarc Corporation, used with permission. Сви материјали, укључујући и фотографије, текстови и бесплатне позадине су за личну некомерцијалну употребу од стране посетилаца овог сајта. Објављивање, ширење и других употреба слика без писмене дозволе је забрањено и да ће бити кривично гоњени.


Млађан Динкић иде у затвор!? – Аранђеловац Инфо Млађан Динкић иде у затвор!? 20. августа 2016.\tВЕСТИ Београд – Полиција и тужилаштво се приближавају крају истраге против Млађана Динкића а у тим пословима држава је оштећена за милионе. Само поклањањем пословног простора Народне банке Динкић је државу оштетио за скоро 15 милиона евра. Полиција се са случајем Националне штедионице бави већ три године, а предмет интересовања било је њено оснивање, рад и трговина акцијама. Проверавано је и коришћење и продаја објеката некадашњег Завода за обрачун и плаћање, који је пословао као организациона целина Народне банке Југославије. Медији преносе да је кривичном пријавом у овом случају као првососумњичени обухваћен Млађан Динкић, као бивши гувернер НБЈ због злоупотребе службеног положаја. Другоосумњичени је Небојша Шкорић, бивши помоћник генералног Директора дирекције за опште послове НБЈ. Поред њих, осумњичен је и Душан Лалић, бивши генерални директор Дирекције за законодавство и правне послове НБЈ. Како медији наводе, Динкић је са сарадницима неовлашћеним располагањем имовином тадашње СРЈ коју користи НБС, повредио Закон о народној банци Југославије, као и више имовинских закона. Према речима извора једног београдског медија, Динкић је закључио појединачне уговоре са 13 пословних банака којима је делове НБЈ осносно ЗОП-а, дао на коришћење, заједно с намештајем, техником и опремом. Укупна квадратура објеката које Динкић поклонио износи више од 19.000 квадрата, чиме је држава изгубила,а банке профитирале за најмање 873.919.022 динара без обрачунатог ПДВ-а, што је по средњем курсу НБС 2002. године, када је објављена ова трансаклција ,износило 14.433.014 евра. Четвтросумњичени у овом случају је бивши директор ЗОП-а Живко Нешић, који је по Динкићевом налогу такође више пута прекршио закон. Нешић је без правног основа дао Националној штедионици објекте површине 4.245,75 квадрата , као и намештај и опрему, а укупна штета од овог посла за буџет Србије износила је 39.204.479. динара. Петосоумнњичени у случају „Национална штедионица “ је бивши директор Пореске упаве Министарства финансија Владимир Илић. Њему се ставља на терет да је без правног основа једној послвној банци дао на коришћење пословни простор, чиме је буџет Србије оштећен за 8.844.304 динара. Претходни чланак ОНИ НИСУ НОРМАЛНИ: Хрвати нам открили да у полуфиналу нисмо играли против Аустралије Следећи чланак (ВИДЕО) Када чујете одговоре шта мисле Хрвати о Јасеновцу, схватићете зашто са њима никада неће бити мира САЗНАЈЕМО – Божидару Петковићу – Петку, власнику Пештана ноћас запаљен џип! LIČNI STAV MLAĐAN ĐORĐEVIĆ: PATRIJARH I VUČIĆ KAO PAJA I JARE КОНЗЕРВАТИВЦИ ОПТУЖИЛИ СПС ЗА ОТИМАЊЕ ИМОВИНЕ ! Promeni sistem, podrži #1od5miliona! (ВИДЕО) ИВАН ИВАНОВИЋ – Вучић није нормалан!


text: 7. април (07.04) је 97. дан у години по грегоријанском календару (98. у преступној години). До краја године има још 268 дана. Догађаји 451 — Атила је опљачкао Мец и напао друге градове у Галији. 1141 — Матилда од Енглеске је постала први женски владар Енглеске. 1348 — Чешки краљ Карло IV основао Карлов универзитет, први универзитет у централној Европи. 1788 — Амерички пионири су основали град Маријету (у данашњем Охају), прво стално америчко насеље изван Тринаест колонија. 1862 — Снаге Уније су поразиле снаге Конфедерације у бици код Шајлоа, најкрвавијој бици у дотадашњој америчкој историји. 1866 — Земунски штампар Игњан Сопрон, на позив босанског везира Шерифа Осман-паше, отворио прву штампарију у Сарајеву и покренуо прве новине штампане у Босни, недељник „Босански вјесник“. Лист уређивао Милош Мандић, излазио на српском језику, ћирилицом и по Вуковом правопису. 1896 — Арктичка експедиција коју је предводио норвешки истраживач Фритјоф Нансен је стигла до 86°13,6' СГШ. 1929 — Београдска радио станица први пут преносила једну фудбалску утакмицу, првенствени сусрет БСК и „Југославије“. Репортер био Раде Стоиловић. 1939 — Италијанске трупе искрцале се на обале Албаније и за пет дана окупирале земљу. 1941 — Влада Краљевине Југославије објавила прокламацију о почетку рата с Немачком и Италијом и издала наредбу о општој мобилизацији. 1943 — У лабораторији у Базелу, у Швајцарској, први пут произведена дрога ЛСД. 1945 — Амерички авиони у Другом светском рату потопили највећи јапански ратни брод "Јамато". 1945 — Антифашистичка скупштина народног ослобођења Србије усвојила резолуцију којом се поздравља и прихвата одлука Главног народноослободилачког одбора Војводине о укључивању аутономне Војводине у састав федералне јединице Србије. 1948 — Основана Светска здравствена организација. Статут организације потписало 26 земаља, а 7. април проглашен за Светски дан здравља. 1956 — Шпанија се одрекла свог протектората у Мароку. 1961 — Ухапшен југословенски политичар и дисидент Милован Ђилас, некада најближи сарадник Јосипа Броза Тита. 1963 — Усвојен нови југословенски Устав, којим је назив државе Федеративна Народна Република Југославија промењен у Социјалистичка Федеративна Република Југославија. Нови Устав популарно назван „Повеља самоуправљања“ јер је њиме самоуправни модел примењен у свим сферама и на свим нивоима друштвеног живота. 1966 — Из Средоземног мора код шпанске обале извађена америчка хидрогенска бомба, испала из авиона због квара. 1980 — САД су прекинуле дипломатске везе са Ираном. 1989 — Совјетска подморница Комсомолец је потонула у Баренцовом мору, усмртивши 42 морнара. 1990 — Ферибот „Скандинавска звезда“ је захваћен пламеном током крстарења у Северном мору између Норвешке и Данске, који је усмртио 158 особа. 1992 — Дан пошто је Европска заједница признала независност Босне и Херцеговине, Срби у Бањалуци прогласили независност Републике Српске, а представници Срба у Председништву БиХ Биљана Плавшић и Никола Кољевић дали оставке. САД признале независност БиХ, Словеније и Хрватске. 1994 — Почео је геноцид у Руанди, неколико сати по убиству председника Руанде Жувенала Хабијаримане. 1994 — У главном граду Руанде Кигалију убијен премијер Агате Увилингијимана. 2001 — Полиција растурила антивладине демонстрације у више градова у Турској. Радници и грађани револтирани наглим падом националне валуте и скоком цена тражили оставку премијера Булента Еџевита и његове владе. 2004 — Више од 600 Ирачана погинуло, а преко 400 повређено у бомбардовању џамије у Фалуџи, ирачком граду који је данима био под опсадом америчких маринаца. У Багдаду званично саопштено да је у тој земљи погинуло више од 720 војника коалиционих снага, под вођством САД, већина после проглашења краја главних војних операција, 1. маја 2003. 2010 — Више хиљада особа у Бишкеку је започело протесте који су довели до пада режима Курманбека Бакијева. 2014 — Проглашена Доњецка Народна Република на подручју Доњецке области Украјине од стране активиста који су заузели зграду регионалне администрације у Доњецку, након свргавања бившег про-руског председника Виктора Јануковича и повратка Крима Русији. Рођења 1770 — Вилијам Вордсворт, енглески песник. (прем. 1850) 1915 — Били Холидеј, америчка џез певачица. (прем. 1959) 1920 — Рави Шанкар, индијски музичар и композитор. (прем. 2012) 1925 — Вера Мишчевић, учесница Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1944) 1928 — Џејмс Гарнер, амерички глумац и продуцент. (прем. 2014) 1928 — Алан Џеј Пакула, амерички редитељ, сценариста и продуцент. (прем. 1998) 1933 — Воја Мирић, српски глумац. (прем. 2019) 1934 — Ташко Начић, српски глумац. (прем. 1993) 1937 — Бранислав Петровић, српски песник и новинар. (прем. 2002) 1939 — Франсис Форд Копола, амерички редитељ, сценариста, продуцент и композитор. 1941 — Горден Кеј, енглески глумац и певач (прем. 2017) 1944 — Макото Кобајаши, јапански физичар, добитник Нобелове награде за физику (2008). 1944 — Герхард Шредер, немачки политичар, 7. канцелар Немачке. 1947 — Флоријан Шнајдер, немачки музичар, најпознатији као суоснивач и дугогодишњи члан групе -{Kraftwerk}-. (прем. 2020) 1954 — Џеки Чен, кинески мајстор борилачких вештина, глумац, продуцент, сценариста и певач. 1957 — Драгана Варагић, српска глумица. 1963 — Бернар Лама, француски фудбалски голман и фудбалски тренер. 1964 — Расел Кроу, новозеландско-аустралијски глумац, продуцент и музичар. 1973 — Марко Делвекио, италијански фудбалер. 1980 — Лубош Бартон, чешки кошаркаш. 1980 — Драган Богавац, црногорски фудбалер. 1983 — Франк Рибери, француски фудбалер. 1990 — Сорана Крстеа, румунска тенисерка. 1991 — Ен-Мари, енглеска музичарка. 1991 — Лука Миливојевић, српски фудбалер. 1994 — Немања Ахчин, српски фудбалер. 1995 — Стефан Илић, српски фудбалер. 1995 — Стефан Милошевић, српски фудбалер. 1998 — Доминик Динга, српски фудбалер. Смрти 1614 — Ел Греко, шпански сликар. (рођ. 1540) 1789 — Абдул Хамид I, турски султан. (рођ. 1725) 1938 — Сузана Валадон, француска сликарка. (рођ. 1865) 1943 — Јован Дучић, српски и југословенски писац, песник и дипломата .(рођ. 1871) 1947 — Хенри Форд, амерички инжењер. (рођ. 1863) 1955 — Теда Бара, америчка филмска глумица. (рођ. 1885) 1965 — Драгиша Брашован, архитекта, један од пионира српске модерне архитектуре. (рођ. 1887) 1975 — Крсто Хегедушић, хрватски сликар и графичар. (рођ. 1901) 2002 — Никодим Комљеновић, српски протосинђел. (рођ. 1945) 2005 — Александар Деспић, српски хемичар и технолог. (рођ. 1927) 2008 — Станиша Стошић, певач српске народне музике. (рођ. 1945) 2017 — Реља Башић, југословенски и хрватски глумац. (рођ. 1930) Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан здравља Српска православна црква слави: Благовести Свете мученике Пелагију, Теодосију и Дулу Референце


text: 1842. је била проста година. Догађаји Јануар Фебруар Март Април Мај Јун Јул Август 25. август — У Крагујевцу су уставобранитељи предвођени Томом Вучићем Перишићем подигли буну сељака незадовољних повећањем пореза и оборили са власти кнеза Михаила Обреновића. 29. август — Завршен је Први опијумски рат између Кине и Велике Британије споразумом о миру у Нанкингу, према којем је Кина морала да отвори своје луке за европску трговину под екстериторијалном режиму, а Хонгконг да препусти Британцима. Септембар 2. септембар — Скупштина у Београду (1842) 13. септембар — Александар Карађорђевић проглашен је за кнеза Србије. Октобар 26. октобар — Митровска скупштина у Београду Новембар 22. новембар. — На планини Сент Хеленс у америчкој држави Вашингтон избила ерупција, прва вулканска ерупција у САД чији је датум избијања забележен. Децембар Рођења Фебруар 16. фебруар — Милан Кујунџић Абердар, српски филозоф, политичар, песник, министар и академик САНУ. 25. фебруар — Карл Мај, немачки књижевник (†1912) Март 18. март — Стефан Маларме, француски песник. (†1898). Мај 12. мај — Жил Масне, француслки композитор (†1912). Јун 13. јул — Милован Павловић, српски ђенерал, Управник Војне академије; министар војске. (†29. мај 1903). Септембар 21. септембар — Абдул Хамид II, турски султан. (†1918) Октобар 25. октобар — Димитрије Руварац, српски историчар, публициста и политичар. Смрти Март 23. март — Стендал, француски књижевник Мај 8. мај — Жил Димон д'Ирвил, француски морнарички официр и истраживач Јун 24. октобар — Бернардо О'Хигинс, чилеански борац за независност и политичар Дани сећања 1840-е 41842


text: Посланик СНСД-а у Представничком дому парламента БиХ Душанка Мајкић изјавила је Срни да ће министар безбједности БиХ Драган Мектић морати да аргументује своје тврдње да „има повјерење у Тужилаштво БиХ“. Реагујући на Мектићеву изјаву да не може коментарисати да ли постоји истрага везана за предсједника Републике Српске, те да има повјерења у Тужилаштво БиХ, Мајкићева је рекла да су до сада ставови свих из Републике Српске били другачији. „Знамо сада да постоје представници Републике Српске који вјерују правосуђу БиХ. До сада је био јасан став Републике Српске и због тог става је и донесена одлука о расписивању референдума о Суду и Тужилаштву БиХ, односно повјерењу у рад ових институција“, истакла је Мајкићева. Према њеним ријечима, јасно је да опозиција на правосуђе БиХ гледа другачије него већина грађана Републике Српске, чиме се у ствари указује на оно што се може догодити. „Треба само слушати изјаве Драгана Мектића и на основу тога тачно видјети шта се ускоро спрема или шта ће се дешавати“, напоменула је Мајкићева. Мајкићева је додала да је Мектић „прави показатељ дешавања у правосуђу БиХ“. „Његове стварне намјере су да дође до власти на начин да сруши постојећу власт, односно посебно предсједника Републике Српске иза кога стоји највећа снага. Код грађана Српске нема дилеме о томе какве су његове намјере“, поручила је Мајкићева.


source: CulturaX

text: Вишеград: Изложба слика "Андрићева лица" 11/10/2021 | 18:53 ⇒ 18:56 | Аутор: СРНА У Вишеграду је отворена изложба радова академске сликарке Весне Нешковић о теми "Андрићева лица", која је посвећена обиљежавању 129 година од рођења српског нобеловца Иве Андрића. Вишеград: Изложба слика "Андрићева лица"Фото: СРНА Ауторка је рекла новинарима да су на изложби уприличеној у холу Културног центра "Иво Андрић" заступљене двије цјелине, световна и религиозна. - Тематски је заступљен Андрић, а осим изложбе "Андрићева лица", приказане су још двије посвећене Симеону Мироточивом, те Рођењу Пресвете Богородице - нагласила је Нешковићева. У оквиру програма припремљен је пригодан рецитал посвећен књижевнику Иви Андрићу, у којем су учествовали ученици, чланови рецитаторске секције Средњошколског центра "Иво Андрић". Библиотекар Миљана Пецикоза истакла је да вишеградска библиотека редовно обиљежава све значајне датуме из живота и дјела јединог српског нобеловца. - Овај пут одлучили смо да организујемо изложбу радова Весне Нешковић посвећену Иви Андрићу, а у програм су се укључили и вишеградски средњошколци који су говорили одломке из Андрићевог говора приликом уручења Нобелове награде, те из његовог дјела "Есеј о Гоји" - рекла је Пецикоза. Иво Андрић, рођен је у Травнику 9. октобра 1892 године, а своје дјетињство од 1894. до 1903. године провео је код тетке и тетка Ивана и Ане Матковшик у Вишеграду. Нобелову награду за књиженост добио је 1961. године.


text: Опет се активирају "Пријатељи Санџака" Магацин Опет се активирају "Пријатељи Санџака" Магацин Нихат Бишевац и Камерон Мантер Према неким најавама, на јесен би поново требало да се окупе како би разменили информације о пројектима и политичкој ситуацији, а у међувремену амбасадори појединачно долазе у Нови Пазар да "скенирају" стање. Иако су из "Пријатеља Санџака" у више наврата поручивали да је њихов главни циљ економска подршка овом крају, тешко да се може избећи и политички призвук њиховог ангажмана. Јер, до сада су страни амбасадори основали још само једну сличну асоцијацију, и то опет за неразвијени део земље, где Срби нису већина и где су међунационалне тензије често подигнуте – "Пријатељи југа Србије". Нихат Бишевац, градоначелник Новог Пазара, каже, за "Новости", да су се дипломате из неформалне групе "Пријатељи Санџака" последњи пут окупили прошле године. Он нема прецизне податке колико новца и пројеката се слило у регион захваљујући овој организацији, јер се, објашњава, конкурси за помоћ или инвестиције расписују за целу Србију, па онда и Нови Пазар аплицира. Он додаје и да се читав тај процес углавном одвија преко неколико међународних организација, као што су УСАИД, Европски прогрес, Тика... На питање како види поједине тврдње да су западне дипломате у Србији посебно заинтересоване за оне регионе у којима потенцијално може доћи до неких нестабилности, па да на њих често и сами утичу, Бишевац каже: – У контактима са бројним страним дипломатама нисам приметио ништа друго до жеље да се решавају проблеми пре свега оних који оптерећују наш економски неразвијен регион. Немачки амбасадор Томас Шиб, који је недавно посетио Нови Пазар, каже да је током обиласка југозападне Србије задржао веома позитиван утисак: – Економски и социјални изазови су стварни и ми ћемо наставити да подржавамо наше српске партнере да се носе са њима. Безбедносни изазови или међуетничке тензије нису биле тема мојих састанака током посете. Група "Пријатељи Санџака" први пут се састала 2009, на иницијатову тадашњег америчког амбасадора Камерона Мантера. У групи су представници амбасада САД, Немачке, Велике Британије, Турске, Холандије... Немачка предњачи у донацијама У Немачкој амбасади наглашавају да је Немачка, после ЕУ, највећи билатерални донатор у Србији, што се, објашњавају, такође рефлектује и на југозападну Србију, где раде заједно са локалним партнерима на јачању економије и стварање бољег живота за грађане. Као пример наводе помоћ од 4,6 милиона евра како би се топлана у Новом Пазару учинила ефикаснијом и по еколошким стандардима.


Америчке бомбе за ваше добро - Спутњик Србија 20:40 12 Децембар 2019 Америчке бомбе за ваше добро 21:00 18.10.2019 Преузмите краћи линк Наруживање (92) https://cdn1.img.rs.sputniknews.com/images/112060/10/1120601020.jpg https://rs.sputniknews.com/kultura/201910181121038009-americki-rat-za-mir-milan-ruzic-naruzivanje-sputnjik-aforizmi-aforizam-foto/ Наруживање: Милан Ружић о америчком рату за мир. О америчком рату за мир За Американце је истребљење Индијанаца било одбрана цивилизације, бомбардовање Србије ― одбрана права, окупација Косова и Метохије ― одбрана албанске државе, а бомбе по цивилима у Сирији су одбрана светског поретка! Милан Ружић је млади писац. Рођен је у Чачку, завршио Филолошки факултет у Београду. Аутор је књига „Некад, неко, негде“ и „Наше су само речи“. Његове афоризме ћете моћи да читате на Спутњику у „Наруживању“, сваког дана од 21 час. Last update: 18:20 12.12.2019 Кустурица: Изетбеговић говори о моралу, а заборавља да су његови људи опљачкали стан мојих родитеља Прослављени српски режисер Емир Кустурица је рекао да је код лидера СДА Бакира Изетбеговића, који је критиковао нобеловца Петера Хандкеа и њега, присутна „љубав према мржњи“ и истакао да је чак и Нобелова награда постала део антисрпског дискурса. Last update: 16:10 12.12.2019 16:10 12.12.2019 Прва реакција писца Драгослава Михаиловића на вест да је добио „Андрића“ Наш нобеловац је био учитељ свим живим писцима. Имао сам срећу да живим у његово време и да га познајем, прва је реакција прослављеног писца и академика Драгослава Михаиловића на вест да је постао добитник престижног признања „Велике награде Иво Андрић“. Last update: 16:00 12.12.2019 Драгослав Михаиловић и Гузељ Јахина добитници „Велике награде Иво Андрић“ Драгослав Михаиловић и Гузељ Јахина овогодишњи су добитници књижевне „Велике награде Иво Андрић“ Андрићевог института у Андрићграду. Last update: 12:39 11.12.2019 Песков: Путин неће гледати Зеленског у серији, нема времена Пре него што је постао председник Украјине, глумац Владимир Зеленски стицао је славу серијом „Слуга народа“ и то не само у домовини, већ и у Србији и другим балканским земљама, али Владимир Путин, ако је судити по речима његовог портпарола, неће бити међу онима који ће с нестрпљењем чекати испред малог екрана старт серије у Русији. 20:30Како је Русија пресудно утицала на Нобелову награду /видео/ 20:15Завршетак испоруке главне опреме за Термоелектрану-топлану Панчево 20:01Специјално на Спутњику: „Вод“ — досад невиђене акције младих руских специјалаца /видео/ 19:56Сенат САД признао геноцид над Јерменима 19:50Млади у Србији имају 20 одсто мање плате од просечних


Снајперисте који су убијали у Кијеву контролисао Михаил Сакашвили - 20:42 09.04.2014. - 3 коментара - Штампај ГРУЗИЈСКИ ПУКОВНИК ТРИСАТАН ЦИТЕЛАШВИЛИ ТВРДИ ДА ИХ ЈЕ БИЛО ЧЕТВОРИЦА, ДА СУ ГРУЗИНИ И ДА ЗНА ЊИХОВА ИМЕНА СНАЈПЕРИСТЕ који су у време „евромајдана“ убијали у центру Кијева контролисао је бивши председник Грузије Михаил Сакашвили! Колико год, на први поглед, било изненађујуће и шокантно - ово тврди грузијски официр пуковник Трисатан Цителашвили, командир батаљона специјалаца „Аваза“. Према његовим речима, у Кијеву су „дејствовала четворица грузијских снајпериста који су у Кијев стигли по директном налогу лидера Јединственог националног покрета и екс-председника Грузије Михаила Сакашвилија који је сада активни консултант нових кијевских власти“. Цителашвили је чак изјавио да зна имена све четворице „Сакашвилијевих снајпериста“. Није их одмах открио, али је нагласио да ће их предати тужилаштву у Тбилисију. Прецизирао је да се ради о људима који су у време Сакашвилијеве владавине припадали „једној структури силе“ којом су руководили посланик Гија Барамидзе и Гиви Таргамадзе који је био заменик председника парламентског комитета за одбрану и националну безбедност. Цителашвили је у време Сакашвилијевог режима био осуђен на седам година затвора за „покушај државног удара“.


Ознаке: ВЈЕРА ПРАВОСЛАВНА, ВОЈСКА РЕПУБЛИКЕ СРБСКЕ, ПОРОДИЦА, РЕГИЈЕ РЕПУБЛИКЕ СРПСКЕ-ДОБОЈСКО ПОСАВСКА РЕГИЈА