UploadSign inJoinBooksAudiobooksComicsSheet MusicEditors' Picks BooksHand-picked favorites from our editorsEditors' Picks AudiobooksHand-picked favorites from our editorsEditors' Picks ComicsHand-picked favorites from our editorsEditors' Picks Sheet MusicHand-picked favorites from our editorsTop BooksWhat's trending, bestsellers, award-winners & moreTop AudiobooksWhat's trending, bestsellers, award-winners & moreTop ComicsWhat's trending, bestsellers, award-winners & moreTop Sheet MusicWhat's trending, bestsellers, award-winners & moreCategoriesArts & IdeasBiography & MemoirBusiness & LeadershipChildren'sComputers & TechnologyCooking & FoodCrafts & HobbiesFantasyFiction & LiteratureHappiness & Self-HelpHealth & WellnessHistoryHome & GardenHumorLGBTMystery, Thriller & CrimePolitics & EconomyReferenceReligionRomanceScience & NatureScience FictionSociety & CultureSports & AdventureTravelYoung AdultCategoriesArts & IdeasBiography & MemoirBusiness & LeadershipChildren'sComputers & TechnologyCooking & FoodFantasyFiction & LiteratureHappiness & Self-HelpHealth & WellnessHistoryHome & GardenHumorLGBTMystery, Thriller & CrimePolitics & EconomyReferenceReligionRomanceScience & NatureScience FictionSociety & CultureSports & AdventureTravelYoung AdultCategoriesAdaptationsChildren’sCrime & MysteryFictionHumorMangaNonfictionRomanceSciFi, Fantasy & HorrorSuperheroesYoung AdultPublishersArcanaArchie ComicsBOOM! StudiosDynamiteIDW PublishingKingstone ComicsMarvel ComicsSpace Goat ProductionsTop Cow ComicsTop Shelf ProductionsValiant Comics ZenescopeDifficultyBeginnerIntermediateAdvancedMixedInstrumentBrassDrums & PercussionGuitar, Bass, and FrettedPianoStringsVocalWoodwindsGenreClassicalCountryFolkJazz & BluesMovies & MusicalsPop & RockReligious & HolidayStandardsWelcome to Scribd! Start your free trial and access books, documents and more.Find out moreСлпбпдан ДеспптМпмпкаппризација In memoriam Мпмп Каппр (1937-2010) Мпмп Каппр је преминуп 3. марта у Бепграду пд тещке бплести. Седамдесет гпдина, безмалп, накпн првпг састанка са смрћу приликпм савезнишкпг бпмбардпваоа Сарајева, кад му је мајка ппгинула щтитећи га свпјим телпм. Седамдесет наградних гпдина, пбележених сјајем и нпсталгијпм. Защтп ти, мајкп, а не ја? Кап сви срећници кпјима је дата друга щанса, пптрудип се да не прптраћи ни тренутка ппклпоенпг му живпта. Беще сликар и илустратпр, с бриљантним и лаким талентпм. Перп југпслпвенскпг Кпктпа, а кишица Редпна са приступашнијим симбплизмпм и завпдљивијим лицима. Француска му беще не самп уметнишка птачбина, већ и идеал слпбпде у кпју су истпшни Еврппљани ппследои јпщ верпвали. Беще путпписац и хрпнишар старпг кпва. Упијап је, пппут спужве, пппут Сименпна, мирис и дух свих места и људи п кпјима је писап. Беще сценарист и драматург пун духа. Беще, најзад, и писац, тпликп пбдарен, тпликп пун благпдати да је требалп дугп времена пре негп щтп је пзбиљнп схваћен. Кпликп је љубпмпра и зависти прпгутанп дпк савременици најзад нису признали велишину тпг мангупа кпме су перп и плпвка такп лакп јурили пп хартији. Беще завпдљив. Беще духпвит. Беще пијан и пшајан. Беще испуоен. Беще меланхплишан. Защтп ти, Имап сам срећу да му будем превпдилац, а затим и издаваш. Превпђеое Каппра билп је права сласт. Није писап за ерудите. Свака оегпва коига мпгла је да иде кап фељтпн у нпвинама. Језик му је бип једнпставан, изуми и кпмишне ситуације вребали су иза свакпг пасуса, такп да сам у виду мамца, да бих брже радип, десну страну коиге прекривап белим листпм дпк сам превпдип леву... Скицирап је свакпдневицу живахним и никад пспрним духпм, налазећи ппкпју радпст у свакпј перипетији. У плпвним гпдинама кпмунизма Каппр је свпју дисиденцију истицап на најптменији нашин: духпм а не пплитикпм. Градитељима светле будућнпсти пдгпварап је слащћу тренутка кпји прплази, а идеплпщки пуританизам је пбесмищљавап култпм леппте и уживаоа. Никад у птвпренпм сукпбу с влащћу, али увек са ирпнишнпм дистанцпм, пнпм дистанцпм кпја пдваја епикурејца пд тартифа. Каппрпвп класишнп пделп - тегет блејзер, избледеле фармерице и мпкасине - преузетп пд англпсакспнских завпдника, беще барјак оегпве дискретне ппбуне прптив система кпји је ппшивап на нептесанпсти и медипкритету. Оегпва бпема беще нещтп вище пд живптнпг стила: прави друщтвени кпнтрапрпјекат, неппхпдан у времену када су прпјекти нехумани и изппашени. Кпликп нам је самп свежег ваздуха пристиглп крпз оегпве коиге, пд Прпвинцијалца и Фплираната дп Елдпрада, прекп Коиге жалби, Дпживљаја једне Ане, Зпе, Уне, Пд седам дп три... Тпликп прирушника за мангуплуке кпји су нам пбјащоавали да нищта није бащ тпликп пзбиљнп, те да првп ваља пд сппственпг живпта направити ремек-делп, пре негп щтп кренемп да исправљамп туђе. Мпмин ппущтени хумпр гпвприп је језикпм гнпстика и свих усамљених трагатеља за слпбпдпм: акп ппстпји рај на пвпм свету, пн је пвде и сада, у твпм срцу а никакп сутра и У Зелену шпју Мпнтенегра, кпја сведпши п оегпвпм уметнишкпм братству са Зукпм Чумхурпм, Мпмп је уградип прави манифест тпг бпемства кпје је пд нишега зналп да ствпри царства. Ту пткривамп какп двпјица пбещеоака умнпжавају дејствп алкпхпла буљећи у вещ-мащину дпк пију, или какп, лежећи у врту мпстарскпг имама, пптплаћују дерана да им „свира“ премещтајући пблутке у жубпрећем пптпку... Дендизам сирптиое и суптилна прпвпкација ппд режимпм у кпм је прпстаклук бип нпрма. Мпмин пдлазак је слишан пдласцима из дивне Брасанспве песме „Другари првп“: кад би неки пд оих упап у реку смрти, „никад ама никад / оегпва рупа у впди није се затварала”. Бип је сведпк једнпг дпба - дпба између ’45. и пада Берлинскпг зида - кпје нам вище није ни схватљивп, са свпјим хладним ратпвима, пкамеоеним друщтвима, апсурдним спцијализмпм, али и бригпм п култури и пбиљем времена с кпјим се распплагалп. A заступап је, пре свега, један став према живпту кпји делује јпщ ексцентришније данас негп щтп је бип тада: неки ирпнишни нехај за све пне менталне ущтпгљенпсти кпје пптпадају ппд категприју „пплитишки кпректнпг“. Увек је умеп да расшлани слпвп пд духа, и увек је бирап пвп ппследое. У време распада Југпславије и сурпве блпкаде (данас пажљивп забащурене) кпју је „међунарпдна заједница“ - шитај: Запад - наметнула Србији, Мпмп је впдип надреалистишку хрпнику тих гпдина усамљенпсти и пдрицаоа, прпстп наслпвљену „011“ кап ппзивни брпј Бепграда. Негде 1992. или 93. превеп сам некплицину тих предухпвитих памфлета кпји су се велелепнп спрдали са „хуманитарним“ лицемерјем, уз веселп презираое смрти. (Некпликп гпдина касније, Каппр је пбјавип и збирку ратних приппведака ппд наслпвпм Смрт не бпли.) Те текстпве сам прпшитап приликпм неке вешере кружпку коижевника кпји су били нашелнп дпста наклпоени „српскпј ствари“. Наклпоени, нп ипак Швајцарци. Или Французи... Углавнпм, стандарднп ищлифпвани у „великпм западнпм лешилищту“, какп је Едвард Лимпнпв пкарактерисап друщтвп у кпме живим. Накпн шитаоа угледах лица издужена неверицпм, малтене увређена. Какп је некп мпгап, ппткрај ХХ. века, да се спрда са мпралпм и смрћу, пппут каквпг Бпкаша? (Тада схватих защтп су Западоаци такп целпвитп и сппнтанп стали на страну Слпвенаца и Хрвата у нащпј свађи: прпстп јер пви, или бар оихпва елита, уппщте нису имали хумпра.) Мпмп се није псвртап на тп. Спрдап се шим је гпд хтеп! Једне вешери нас је у пустпм и пгпљенпм рестпрану бепградскпг „Паласа“, у најцрое дпба ембарга, дп суза и дп зпре засмејавап трашевима п пплитишкпм и интелектуалнпм свету престпнице. Црвена рплка је буктала над тамним блејзерпм са сребрним дугмићима, псветљавајући бледа лица дпкпних келнера, међу кпјима је билп кп зна кпликп дпущника... Другпм приликпм је пдржап незабправан „one man show“ кпји је дпвеп дп претвараоа оегпвпг имена у супстантив, знак тријумфалнпг уласка у пантепн савременице, уз гпсппду Гиљптена, Фрижидера, Жилета и Браунинга... Ту парадпксалну и настрану климу деведесетих сам пписап у једнпм писму Хуану Асенсију кпје је пвај пбјавип на свпм блпгу Stalker. Ствар се пдвила за време Сајма коига у Бепграду. Директпр Сајма, ппкпјни Пгоен Лакићевић, други легендарни лик бепградскпг културнпг живпта, дпделип је награду Мири Маркпвић, рпспији кпја не самп щтп је била свемпћна супруга председника Милпщевића, већ се јпщ и бавила белетристикпм, са кпнфпрмизмпм и надутпщћу вепма налик стилу једнпг Бернар-Анри Левија. Свпје шланке је, наравнп сабирала у коиге кпје су „пбавезнп“ заслуживале све мпгуће награде. А евп и наставка: „Шта је мпгап издаваш, па макар бип и бепградски цар, негп да јпј дпда награду? Те вешери смп седели у Клубу коижевника када се Мпмп Каппр ппјавип с пшигледнпм намерпм да зашикава свпг пријатеља Пгоена. Истакнути уметник, слпбпдан дух, ненадмащни кпзер и хумприста, Каппр је те вешери сатреп свпг пријатеља, придајући дпбитници Сајамске награде коижевне врлине кпје пна наравнп није ппседпвала. Цеп рестпран, све са пплицајцима, щпијунима и дпущницима, тресап се пд смеха. Те нпћи мпј пријатељ Ивпн, Француз с кпјим сам делип спбу у „Паласу“, није мпгап да заспи пд кикптаоа. Непдпљиви смех га је мприп дп зпре. „Какав мангуп тај Каппр! Какав птрпв!“ - ппнављап је. Те нпћи је Ивпн пбпгатип француски језик нпвим глагплпм и именицпм: „мпмпкапприсати“ и „мпмпкаппризација“. П тпј вешери и дан-данас свима приша, иакп је прпщлп десет и вище гпдина...“ (Замищљам какп би данас прпщлп некп спадалп кпје би кпд „Максима“ јавнп забављалп гпсте спрдајући се са пптпетицама ситнпг Саркпзија или танким гласићем оегпве супруге-певашице....) Оегпва танана, сименпнпвска рекпнституција ппскурнпг живпта најшудеснијег кплекципнара слика ХХ века беще један пд првих наслпва мпје издавашке куће Xenia. Саме пкплнпсти и ппследице пбјављиваоа Дпсијеа Шлпмпвић на францускпм заслужиле би шитаву коигу. П тпме ћу другде. У мпјим фијпкама сад шекају пбјављиваое превпди Уне и Хрпнике изгубљенпг града, два ремек-дела кпје би мнпги светски рпманпписци ппжелели да уврсте у свпју библипграфију. Мпмп Каппр је сахраоен у алеји Великана Србије. Мангуп у фармеркама из щездесетих пстварип је свпју судбину, тријумфални лук пвеншан, кап пнп када сам га фптпграфисап у оегпвпм атељеу, оегпвпм тајнпм мантрпм: NOSTALGIA. Защтп ти, мајкп, а не ја? Данас Мпмп најзад зна пдгпвпр. More From This UserSlobodan Vladusic -Sta je to Srpska KnjizevnostSlobodan Vladusic -Sta je to Srpska KnjizevnostSlobodan Vladusic - Sta ce nam CrnjanskiSlobodan Vladusic - Sta ce nam CrnjanskiAleksej Homjakov - Moskovske poruke Srbima iz 1860.god.Aleksej Homjakov - Moskovske poruke Srbima iz 1860.god.Dusanov ZakonikDusanov ZakonikDjordje Jankovic - Srpsko Pomorje od VII do X stoleca.pdfDjordje Jankovic - Srpsko Pomorje od VII do X stoleca.pdfAleksandar Petrovic - Srpski starinici i kulturna istorija Evrope.pdfAleksandar Petrovic - Srpski starinici i kulturna istorija Evrope.pdfPavle Evdokimov - Svet nije hriscanska sektaPavle Evdokimov - Svet nije hriscanska sektaDragos Kalajic - MetropoleDragos Kalajic - MetropoleBorislav Mihajlovic-Mihiz - Pijana noc sa Krcunom.docBorislav Mihajlovic-Mihiz - Pijana noc sa Krcunom.docDjakon Nenad Ilic - Kratka istorija strastiDjakon Nenad Ilic - Kratka istorija strastio.Andrej Filips - Narodi Zapada, probudite se - Sada ili Nikada!o.Andrej Filips - Narodi Zapada, probudite se - Sada ili Nikada!Milo Lompar - Nisu porazeni samo oni koji ne misleMilo Lompar - Nisu porazeni samo oni koji ne misleVladimir Gacinovic - Krik ocajnika (1912)Vladimir Gacinovic - Krik ocajnika (1912)Aleksandar Pavic - Bauk Pravoslavlja kruzi EvropomAleksandar Pavic - Bauk Pravoslavlja kruzi EvropomDr Momcilo Pavlovic - Druze Tito gde je nase zitoDr Momcilo Pavlovic - Druze Tito gde je nase zitoPesma Gavrila Principa pred pogubljenjePesma Gavrila Principa pred pogubljenjeM.Galovic - Principova spomen-ploca Hitlerov licni plenM.Galovic - Principova spomen-ploca Hitlerov licni plenArhimandrit Rafail Karelin - Mogu li sporovi i diskusije da dovedu coveka do vereArhimandrit Rafail Karelin - Mogu li sporovi i diskusije da dovedu coveka do vereNebojsa Glogovac - Vreme pacova jos traje Smilja Avramov - Beskrajno lutanje u tamiSmilja Avramov - Beskrajno lutanje u tamiTesic Goran - Ukrajina, izbor vere, izbor sudbineTesic Goran - Ukrajina, izbor vere, izbor sudbineMihail Vashchenko - Ruska podrska Srbiji kroz istorijuMihail Vashchenko - Ruska podrska Srbiji kroz istorijuPorodicna povelja SrbijePorodicna povelja SrbijeKonstantin Pobedonoscev - Crkva i Demokratija (Velika laz laseg doba)Konstantin Pobedonoscev - Crkva i Demokratija (Velika laz laseg doba)Vladimir Dimitrijevic - Razmisljanja o Srbima na rodjendan CrkveVladimir Dimitrijevic - Razmisljanja o Srbima na rodjendan Crkve Slobodan Despot - Momokaporizacija by Konstantin Durlanski10 viewsEmbedDownloadRead on Scribd mobile: iPhone, iPad and Android.Copyright: Attribution Non-Commercial (BY-NC)Download as DOCX, PDF, TXT or read online from ScribdFlag for inappropriate contentMore informationShow less


source: CulturaX

text: Заједнички са Мађарском до сузбијања мигрантске кризе — Викиновости Заједнички са Мађарском до сузбијања мигрантске кризе Слика: Leon E. Panetta. Србија/ Европска унија (Beta) - Премијери Србије и Мађарске, Александар Вучић и Виктор Орбан, оценили су данас у Будимпешти, након заједничке седнице својих двеју влада, да је очување регионалне стабилности приоритетни интерес две државе, и да односи Београда и Будимпеште нису били бољи у новијој историји него што су сада. "Успешна и богата Мађарска је предуслов за исту такву Србију. У новијој историји Србија и Мађарска нису имале боље односе и ми се искрено радујемо сваком успеху наших северних суседа", казао је Вучић на конференцији за новинаре након заједничке седнице двеју влада. Вучић је рекао да су у данашњим разговорима доминирале теме инфраструктурних пројеката, изградње гасовода кроз Србију, улагања мађарских компанија у српска предузећа и проблем миграната. "Србија је, што се тиче питања миграната, суочена с великим проблемима и није пријатна чињеница да се зид подиже поготову што Мађарска има пријатељски однос према Србији. Данас су у Европи и свету тешка времена и треба имати пријатељске земље за суседе. Радићемо, без обзира на подизање зида, заједничким снагама на решавању проблема илегалних миграната", казао је Вучић. Премијер је додао да су за 35 предузећа у Србији, која су у приватизацији, интересовање показале чврсте и солвентне компаније Мађарске. Упитан када ће почети изградња брзе пруге Београд-Будимпешта, Вучић је рекао да ће средином јула министри за саобраћај и инфраструктуру две земље и њихови експертски тимови одржати састанак са кинеском страном о студији изводљивости, и да би пројекат могао да буде реализован у року од три до три и по године. "Zajednički s Mađarskom do suzbijanja migrantske krize" Новинска агенција Бета, 1. јул 2015. (српски) Преузето из "https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Заједнички_са_Мађарском_до_сузбијања_мигрантске_кризе&oldid=3143494"


Борба за веру, без престанка и до краја (1 Петр. 1, 9)! – Светосавски Покрет канадских Срба Home › Писма › Борба за веру, без престанка и до краја (1 Петр. 1, 9)! By Editor In Chief on August 11, 2015 Обраћање саборцима са братског сајта “Борба за веру” Помаже Бог браћо и сестре у Христу! Као што већ знате, на Видовдан ове године у Канади је формиран “Светосавски покрет канадских Срба за одбрану и заштиту црквеног поретка и правоживља”. Сада вас обавештавамо да смо покренули свој сајт: www.kanadskisrbi.com. Светосавски покрет је настао као одговор на тешко стање у нашој епархији након неканонских поступака и одлука Патријарха, Светог архијерејског синода и Светог архијерејског сабора а који су, на жалост, били праћени невиђеном хајком на нашег епископа од стране неколико овдашњих свештеника удружених са локалним тајкунима, људима који су дуго радили на разарању основних црквених принципа. Ми немамо другог избора него да се до краја боримо за заштиту црквеног поретка јер смо свесни да без тога нама и нашим породицама нема ни правоживља. Наш нови сајт ће свакако представљати драгоцен полигон у тој борби. Вашу интернет презентацију “Борба за веру” доживљавамо као духовни стожер који Србима широм света оштри чуло за одржање правоверја, јер по речима нашег омиљеног учитеља Светог Владике Николаја нама требају трубе за буђење, а не за спавање. Одмах од почетка немилих дешавања у Канади ви сте знали да препознате истину и пружили сте овдашњим верницима наду да та истина може да продре у ширу српску јавност. У многим тренуцима били сте и једини њен извор. Видећи у “Борби за веру” братски сајт, изражавамо жељу за успостављањем сарадње. Молимо вас за дозволу да преузимамо текстове које објављујете, наравно уз нашу обавезу да наведемо да су ти текстови првобитно постављени на вашем сајту. Истовремено позивамо вас и охрабрујемо да слободно, по вашој процени, са нашег сајта преузимате све што сматрате да је од користи за заједничку борбу за веру до краја. “А вера у Господа Христа, шта ствара од човека?”, пита и благовести Свети Ава Јустин Ћелијски: – “Бесмртника, вечника. “Крај наше вере – објављује Свети Апостол Павле – јесте живот вечни” (1 Петр. 1, 9).” Ми смо били слободни да у припреми за покретање сајта са “Борбе за веру” преузмемо садржаје који се односе на дешавања у Канади. Надамо се да нећете замерити на овоме. У овом тренутку то је још увек процес који траје и зато нисмо стигли да уз све текстове ставимо назнаку да су првобитно објављени на вашем сајту. Обавезујемо се да то урадимо у најскорије време. Стање у многим нашим срединама заиста је у духовном погледу несношљиво. На делу је прави терор свештеника-завереника, потпуна злоупотреба свега што нам је најсветије, стављање Цркве у службу њихових личних интереса. Да би се овај рак очистио потребна нам је ваша помоћ која ће окрепити многе од нас и утврдити нас у овој тешкој и дугој борби понајпре сазнањем да у том настојању нисмо сами. Не сумњамо да ће јерихонске трубе свих садашњих и будућих исповедника Светосавља и Православља благовремено урушити бедеме папизма, екуменизма и сваке јеретичке преваре унутар СПЦ; разобличити фараонско немилосрђе свештеника-завереника; скинути маске трговаца Вером за вечеру почевши од самог административног врха па до последњег вука у мантији; и на делу сведочећи да „од ове љубави нико нема веће, да ко живот свој положи за пријатеље своје (Јн. 15, 13)“ учествоваће тако у спасењу остатка остатка у српском роду (види Јак. 5, 20). Јер гле, „Праведник ће процветати као палма, као кедар на Ливану ће се умножити. и нема неправде у Њему. (Пс. 91, 13-16)“ Свако добро од Господа желимо Вама и Вашим породицама! ‹ Д-р Десанка Крстић: QUO VADIS СПЦ? Нестао Владика Георгије! ›


Зато је током 1973. године вођена акција од стране Мјесне заједнице Пелагићево, Електродистрибуције и Скупштине општине за реконструкцију нисконапонске мреже. Након тога је учињено много. Изграђене су 4 блиндиране трафостанице са прикључним водовима од 5 897 м и постављена нова нисконапонска мрежа у дужини од 7 856 м.


Парохијски Дом у Дервенти био је саграђен крајем 1937, као задужбина Васе и Марије Јакшић који су црквеној општини Дервента завјештали земљу и новац, а изграђен је на темељима пропале Српске Кредитне Банке.


Синоћ у граду


source: fineweb

text: Швајцарски систем Швајцарски систем је термин везан за шах. Шаховски турнири који се играју по швајцарском систему обично су отворени турнири, енг. Опен (свако може да се пријави за турнир) и за учешће обично се плаћа уписнина. Најчешће, ово су масовни турнири, са великим бројем учесника и после II светског рата постали веома су популарни у читавом свету, тако да су донели огромну корист у популаризацији шаха. Творац овог система је Швајцарац др Ј. Милер. Систем се може применити при било ком броју учесника и кола, за било коју активност (мада се најчешће користи у шаху) у којој се појављују три резултата - победа, нерешено (реми) и пораз. Можда једини недостатак швајцарског система је чињеница да последња кола носе изразито већу тежину од првих, односно важнија су за коначан пласман играча. Ако такмичар започне турнир победама, у наредним колима сусреће се са све јачом опозицијом (захваљујући правилу 2.), па га је касније лакше достићи играч који је започео поразима. Садржај - 1 Правила - 2 Паровање - 3 Макси турнир - 4 Викенд-турнири - 5 Види још - 6 Референце - 7 Спољашње везе Правила[уреди] За швајцарски систем, карактеристична су три правила: - ниједан играч не може играти са истим противником два пута; - у сваком колу, играчи за противнике имају такмичаре који су им што ближе по броју поена на табели; - после сваког кола играчи морају имати што изједначенији број партија које су одиграли са белим, и са црним фигурама. Слично као и код турнира по Бергеровом систему, уколико је број учесника непаран, један такмичар у сваком колу је слободан пошто нема противника, с том разликом да слободан играч у швајцарском систему добија поен. Према правилима, слободан је онај играч који је у претходном колу био последњи на турнирској табели. Додатно, играч не може бити слободан више од једанпут. Иступање са турнира[уреди] На појединачним такмичењима, играчу који је иступио са турнира организованог по швајцарском систему уписују се нуле у табелу ако је тај играч парован (цртица ако није), а противнику се уписује цео поен (контумацијом). Рејтинговаће се само одигране партије. На екипним такмичењима, после једног меча изгубљеног контумацијом, екипа се брише са такмичења, а противницима се уписује 50% + 1⁄2 поена ако се игра на 6 или мање табли, 50% + 1 поен за 7-12 табли и 50% + 11⁄2 поен за 13-18 табли. Деоба места[уреди] Победник турнира је онај учесник који сакупи највећи број поена. Уколико у коначном пласману више учесника остваре једнак број поена, тада се успешнијим сматра играч који је бољи успех остварио по Бухолц-коефицијенту. Бухолц-коефицијент је у ствари збир поена свих противника неког играча, или по неком другом критеријуму ако је турнирским правилником другачије одређено (средњи Бухолц, међусобни резултати противника са истим бројем поена, већи број победа, Сонеборн-Бергер критеријум итд). Код екипних такмичења, критеријуми за деобу места су: Бухолц-критеријум (укључујући и средњи Бухолц), меч-бодови, међусобни резултати и Сонеборн-Бергер критеријум. У сваком случају, могуће је додати већи број победа и на крају жреб. Паровање[уреди] Ручно паровање[уреди] Шаховски судија на такмичењу може паровати ручно из саме табеле или на преходно направљене „диференцијалне табеле“ која се прави тако што се из табеле испишу најпре играчи са највећим бројем бодова (по растућим бројевима из табеле), а затим се тако иде до краја. Приликом паровања Југословенске кружне варијанте грешке се јављају углавном ако се погреши код „улажења“ у наредни пар. Код паровања директно из табеле постоји већа опасност од грешке. Компјутерско паровање[уреди] У зависности од програма којим располаже оператер, компјутер парује аутоматски. Програми на тржишту су различити а најпопуларнији су Swiss Manager и Swiss Perfect. У принципу, пошто рачунар не може да погреши ако је програм квалитетно написан и тестиран, код паровања може само да погреши оператер код уношења података, па би евентуална жалба на сам начин паровања увек била одбијена. Такође, ако је такмичење почело паровањем по једном програму, не би било упутно да се рецимо после 5. кола настави неким другим програмом, или још горе — ручним паровањем судије. У случају жалбе, препоручује се Турнирском одбору да оператору поново наложи да понови операцију паровања, па ако се добије исти резултат, жалба се одбацује иако је компјутер помоћно средство. Циљно паровање[уреди] Пошто је број учесника турнира превелик да би играо свако са сваким као код турнира који се играју по Бергеровом систему, пре сваког кола прибегава се циљаном паровању. На пример, пре него што се потпуно заврше све партије првог кола, још увек се не зна ко ће са ким играти чак ни у следећем, другом колу. То готово да искључује могућност „домаћих“ припрема, и самим тим, смањује се број евентуалних ремија. Прво коло[уреди] Што се паровања првог кола тиче, углавном се примењују дириговане варијанте где су турнирски бројеви учесника аутоматски одређени у зависности од рејтинга играча, титула и категорија такмичара и сл. Код екипних турнира, сабира се рејтинг основног састава, а уколико је збир идентичан, онда се узимају у обзир и резерве. При томе, условни рејтинг за играче који нису рејтинговани износи 1800. Учесници са највећим рејтингом или збиром рејтинга уписују се у табели од броја 1 па на даље. Недиригована варијанта подразумева жреб, где се турнирски бројеви учесника извлаче коцком. Варијанте[уреди] ФИДЕ варијанта[уреди] ФИДЕ варијанта[1] је диригована варијанта швајцарског система, у којој најјачи учесник са редним бројем 1 у 1. колу игра са најбоље рангираним играчем из друге половине турнирске табеле (нпр. код 18 учесника први пар је 1-9 или 9-1 јер се боја фигура у првом колу одређује жребом). „Условни резултат“ (код непарног броја учесника) екипно је 50%, а појединац добија бод. Већ у другом колу врши се распаривање ради изједначавања боја фигура, ради чега је могућа и „сеоба“ у нижу групу. Кад је све исто, јача екипа мења боју фигура. Уједначавање боје фигура има приоритет над алтернацијом. У ФИДЕ варијанти, дозвољено је испаровати тако да играч у последњем колу може добити трећи пут узастопце исту боју фигура, али у току такмичења није дозвољен однос белих према броју црних фигура нпр. 4:1, 5:2 и слично. Такође, у овој варијанти, сваки ће играч по завршетку парног кола имати једнак број белих и црних фигура. Ако су оба играча имали исту боју фигура у претходна два кола, спајају се најпре унутар своје групе, а ако ни то није могуће, један или обојица се премештају у другу бодовну групу. Ако су оба играча имали у претходном колу исту боју фигура, гледа се „историја“ боје фигура уназад. Правила за паровање по ФИДЕ варијанти доноси Комитет за паровање по швајцарском систему ФИДЕ. Југословенска кружна варијанта[уреди] Веома популарна варијанта швајцарског система. У првом колу играју бројеви 1-2, 3-4 итд., а за паровање наредних кола формирају се бодовне групе. Судија уписује бодовне групе и по њима парује одозго према доле — играчу је противник први следећи редни број из групе, а беле фигуре (ако је све остало исто код оба ривала) има играч који „тражи“ противника. Због једне допуне (кад последњи пар у бодовној групи не може да игра, не иду обојица у тзв. „прескок“) често се зове и „побољшана варијанта“. Ако у пару један од играча треба трећи пут да игра истом бојом фигура, тај такмичар иде у прескок осим у случају ако би то изазвало трансфер у нижу групу. Италијанска варијанта[уреди] Некада популарна варијанта швајцарског система која се данас веома ретко примењује. За разлику од Југословенске кружне варијанте, овде се код паровања полази увек од врха табеле, а играчи могу три пута за редом имати исту боју фигура. Бодовне групе[уреди] У паровању по швајцарском систему играчи са истим бројем поена чине бодовну групу. Играчи са 50% освојених поена сачињавају средишњу групу. Код ФИДЕ варијанте паровање почиње од највише бодовне групе и иде наниже до средишње групе, а затим се парује од најниже групе, док се средишња група парује на крају одозго према доле. Ради изједначавања боје фигура, или у случају да је играч већ одиграо партије са свима из његове групе, такмичар може бити премештен у нижу групу (тзв. „пливач“), али групу у сваком случају треба свести на паран број. Унутар групе играчи се распарују све док се не нађу одговарајући парови, а играчи из горње половине парују се с играчима из доње половине. Међутим, има разних варијанти швајцарског система, а у некима овај редослед није обавезан. „Пливач“[уреди] Од енг. float (плутање). То је играч који се код паровања у ФИДЕ варијанти премешта у суседну бодовну групу кад му се у његовој групи не може наћи противник. Код паровања одозго према доле, „пливач“ се премешта у нижу групу. Када је број играча којима припадају беле фигуре једнак броју играча којима се додељују црне фигуре, „пливач“ је играч са најнижим бројем ако се паровање врши на доле, а играч са највећим бројем је „пливач“ ако се паровање врши на горе. Ако предложени „пливач“ нема одговарајућег противника у суседној бодовној групи, онда ће он, ако је могуће, бити замењен другим играчем из његове бодовне групе, а уколико ни то није могуће, он ће бити премештен у још даљу бодовну групу. Код паровања групе у којој се већ налазе „пливачи“ из више бодовне групе, прво се парује „пливач“ са најбољим личним резултатом, или — ако су резултати једнаки — са највишим паровним бројем. Када се парује група у коју су „пливачи“ дошли из више бодовне групе, први се парује играч са највишим паровним бројем. „Пливачи“ из виших бодовних група парују се први, чак и ако немају највиши паровни број. Када се (најчешће у средњој бодовној групи) нађу „пливачи“ и из доње и из горње групе, прво се парују играчи горњих група, затим доњих, и на крају из средње. Код паровања групе у којој се налазе „пливачи“ из ниже бодовне групе, прво се парује „пливач“ из најниже бодовне групе. Када се у истој бодовној групи из доње половине нађе више „пливача“ из виших и нижих бодовних група, прво се парују они из нижих, затим из виших група и на крају преостали такмичари. Код паровања на доле, „пливач“ се парује са одговарајућим играчем који има најнижи број коме припада супротна боја фигура. Ако превођење „пливача“ у другу групу има за последицу стварање новог „пливача“, тај пар се може променити. Макси турнир[уреди] Турнир по швајцарском систему (ФИДЕ варијанта) чији је број учесника већи од 2n, где n означава број кола. Викенд-турнири[уреди] У Србији, поготово су популарни тзв. „викенд-турнири“ који се организују по швајцарском систему по убрзаном темпу игре. На „викенд-турнирима“, обично се у петак играју два кола, у суботу четири, а у недељу када се турнир завршава, последња три кола. Види још[уреди] Референце[уреди] - Комисија за паровање по швајцарском систему ФИДЕ, Приступљено 30. 4. 2013. Спољашње везе[уреди] - ФИДЕ, Fédération Internationale des Échecs, Светска Шаховска федерација


text: Преминуо је чувени руски оперски певач Дмитриј Хворостовски: По чему ће бити запамћен? - Russia Beyond Србија Преминуо је чувени руски оперски певач Дмитриј Хворостовски: По чему ће бити запамћен? Нина Зотина /RIA Novosti Прослављени баритон преминуо је 22. новембра у Лондону, где је живео дуги низ година. Russia Beyond обележава сећање на овог великог уметника Пронашао се у свом гласу Дмитриј Хворостовски је рођен у сибирском граду Краснојарску 1962. године у породици инжењера и гинеколога. Међутим, Дмитријев отац је аматерски свирао клавир и имао колекцију снимака извођења највећих оперских звезда, па је Дмитриј, инспирисан овом страшћу свог оца, своје место у свету пронашао као певач. Након што је завршио Краснојарски институт уметности, пет година је наступао као солиста у локалном позоришту опере и балета. Звезда преко ноћи Мек и дубок глас Хворостовског брзо је запажен. На Међународном такмичењу оперских певача у Кардифу 1989. године освојио је прво место. Отада је непрекидно ангажован у најпознатијим оперским кућама света, од лондонског Ковент Гардена до миланске Скале, од бечке Опере до њујоршког Метрополитена. Универзални извођач Чинило се да не постоји репертоар који Хворостовски не може да изведе. Ако погледамо списак његових оперских улога, видећемо импресиван и невероватно разнолик спектар, од Вердијевог Дон Карлоса до Оњегина Чајковског. Хворостовски је такође певао савремену и популарну музику, повезујући на истој сцени естрадне уметнике и класичне оперске певаче. Своје обожаваоце је посебно обрадовао мини-албумом руских ратних песама и концертима који су пратили ово издање. Човек челичне воље Хворостовски је 2015. године саопштио да има рак мозга. Тада је отказао неколико концерата, изјавивши да привремено напушта певачку каријеру. Међутим, само неколико месеци касније поново је стао на сцену. Овога пута отпевао је једну од главних улога у Вердијевом "Трубадуру" у Метрополитен опери, заједно са руским сопраном Аном Нетрепко. Док се борио против рака, током 2016. и 2017. године, Хворостовски је наставио да наступа у Русији и иностранству. Након што је отказао неколико концерата, Хворостовски је у априлу ове године поново наступио у Торонту. Све карте су биле распродате. Програм гала-концерта био је састављен претежно на основу његових предлога, а он је желео да пева арије из руских опера. У јуну 2017. године Хворостовски је одржао концерт у свом родном граду Краснојарску. Публика га је у сузама и са овацијама испратила са сцене. С обзиром да је наступио са сломљеном руком, кретање му је било отежано, али певао је неколико пута на бис и рекао: "Морао сам да се вратим, зато што вас волим, зато што је ово мој родни град". 22. новембра стигла је вест да је Хворостовски преминуо у 3:36 после поноћи у Лондону, где је живео од 1994. године.


text: Санирана депонија у Равном Селу - Ekološki pokret Vrbasa Санирана депонија у Равном Селу РЕДАК ПРИМЕР УСПЕШНЕ САРАДЊЕ И ОДГОВОРНОГ ПОНАШАЊА! Пре месец дана реаговали смо на проблем дивље депоније у Равном Селу, која је била извор заразе и која је загорчавала живот грађанима непријатним мирисима. (Саопштење ЕПВ) Поднесене су пријаве локалној и покрајинској инспекцији и Кривична пријава Општинском јавном тужилаштву, алармирани су локални и регионални медији! У међувремену утврђено је да је власник земљишта а.д. Карнекс из Врбаса, који је у власништву МК Групе, а да су смеће избацивали грађани Равног Села. ЈОШ СЛИКА! Какав је епилог ове наше кампање?! Пре десетак дана, по налогу инспекције, компанија МК ГРУПА у потпуности је санирала локалцију, и то претходно раздвајајући хемијски и други опасни отпад на безбедан и прописан начин, ангажујући оператере који се тиме баве. Припреме за санацију су почеле и пре налога инспекције. По налогу Тужилаштва, Полицијска станица Врбас покренула је поступак против НН лица за противправно избацивање смећа на поменутој локацији. Поступак је доста одмакао и очекујемо откривање и кажњавање барем једног виновника, који ће послужити као пример осталима да прекину са ружном праксом. Ово је прави доказ да ако постоји добра воља актера (нема сметње политике), сваки проблем се реши у кратком року!


source: wikipedia

text: 28. јун (28.6.) је 179. дан године по грегоријанском календару (180. у преступној години). До краја године има још 186 дана. Догађаји 1098 — Крсташи у Првом крсташком рату победили Турке у бици код Антиохије. 1389 — Српска војска предвођена кнезом Лазаром у Косовској бици супротставила се инвазији Османске војске предвођена султаном Муратом I. 1519 — Карло V изабран за цара Светог римског царства. 1629 — Миром у Алеу окончана побуна протестаната у Француској, али тиме нису окончани њихови прогони, који су имали врхунац у Вартоломејској ноћи 1572, када је по наређењу Катарине Медичи убијено преко 20.000 њихових присталица. Пуну равноправност с католицима протестанти стекли тек после Француске револуције. 1635 — Гваделуп постао француска колонија. 1651 — Почела Берестечка битка између Пољака и удружених козака и кримских Татара. 1881 — Потписана Тајна конвенција између Кнежевине Србије и Аустроугарске монархије, чиме је Србија је постала делимично зависна од Аустроугарске, у економском и политичком смислу, али је од ње добила међународно признање да постане краљевина. 1902 — САД од Француске купиле, за 40 милиона долара, концесију за градњу Панамског канала. 1914 — Сарајевски атентат. Припадник организације Млада Босна Гаврило Принцип у Сарајеву је извршио атентат на аустроугарског надвојводу, престолонаследника Франца Фердинанда, и његову жену Софију. 1919 — Потписан је Версајски споразум између Немачке и савезника, којим је формално завршен Први светски рат. 1921 — Усвојен Видовдански устав, којим је Краљевина СХС проглашена уставном, парламентарном и наследном монархијом с династијом Карађорђевић. 1937 — Откривен споменик ослободиоцима Ниша. 1942 — Почела је Битка за Стаљинград, најкрвавији окршај у људској историји и једна од прекретница Другог светског рата. 1948 — На састанку у Букурешту Комунистичка партија Југославије искључена из Информационог бироа комунистичких партија. 1950 — Американци победили Енглезе, 1:0, на Светском фудбалском купу у Бразилу. У саобраћај пуштен пут Београд-Загреб, дуг 400 km, "Ауто-пут братства и јединства", у чијој су изградњи учествовале добровољне омладинске радне бригаде из свих крајева Југославије. 1956 — У пољском граду Познањ угушена побуна радника, уз велики број жртава. То је био један од првих израза кризе у источноевропским земљама после Стаљинове смрти. 1960 — Основан Универзитет у Новом Саду. 1976 — Сејшелска острва у Индијском океану после 160 година стекла независност од Велике Британије. 1981 — У експлозији бомбе у седишту Исламске републиканске партије погинуле 74 особе, међу њима и лидер партије и председник Врховног суда Ирана, ајатолах Мохамед Хосеин Бехешти. 1989 — На Газиместану на Косову и Метохији обележена 600. годишњица Косовске битке. Централан догађај на скупу, ком је присуствовало око милион људи, био говор тадашњег председника Србије Слободана Милошевића, којим је почео успон тог политичара. 1992 — У организацији Демократског покрета Србије (ДЕПОС) на челу са Српским покретом обнове Вука Драшковића, испред зграде Скупштине Југославије почео Видовдански сабор. Учесници дотада највећег опозиционог скупа у Србији, који је трајао непрекидно осам дана, захтевали оставку председника Србије Слободана Милошевића, распуштање Скупштине Србије и формирање владе националног спаса. 1997 — Кубански и аргентински форензичари нашли шест костура у близу боливијског града Валгранда. Касније утврђено да су међу њима и посмртни остаци легендарног вође гериле Ернеста Че Геваре. 2001 — Бивши председник Југославије Слободан Милошевић изручен Међународном суду за ратне злочине у Хагу, као први шеф државе који је предат међународном суду. Милошевић 27. маја 1999. оптужен за злочине против човечности, кршење закона и обичаја рата и геноцид током ратова у Хрватској и Босни и Херцеговини и сукоба на Косову 1999. 2003 — Мексико Шпанији изручио бившег аргентинског поморског официра Рикарда Мигуела Кавала, оптуженог за геноцид и тероризам током рата, од 1976. до 1983, против опонената, а у ком је око 30.000 људи убијено или нестало. 2015 — Кошаркашице Србије савладале су репрезентацију Француске са 76-68. у финалу Европског првенства 2015. 2016 — У терористичком нападу на аеродром Ататурк у Истанбулу убијено је 43 а рањено 239 особа. 2019 — Отворен Аеродром Морава, код Краљева. 2023 — Доминго Херман, тадашњи бацач Њујорк јенкиса, имао је савршену утакмицу против Оукланд рејдерса. Рођења 1491 — Хенри VIII Тјудор, енглески краљ (1509—1547). (прем. 1547) 1577 — Петер Паул Рубенс, фламански сликар и дипломата. (прем. 1540) 1712 — Жан Жак Русо, швајцарско-француски филозоф, писац и композитор. (прем. 1778) 1867 — Луиђи Пирандело, италијански писац, песник и драматург, добитник Нобелове награде за књижевност (1934). (прем. 1936) 1873 — Алексис Карел, француски хирург и биолог, добитник Нобелове награде за физиологију или медицину (1912). (прем. 1944) 1910 — Александар Милошевић, артиљеријски мајор Југословенске војске, командант Другог шумадијског корпуса и Западно-моравске групе корпуса Југословенске војске у Отаџбини. (прем. 2009) 1914 — Душан Петровић Шане, учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СР Србије и СФРЈ, јунак социјалистичког рада и народни херој Југославије. (прем. 1977) 1920 — Драгослав Марковић, учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СФР Југославије и СР Србије и јунак социјалистичког рада. (прем. 2005) 1921 — Душан Каназир, српски молекуларни биолог, председник САНУ (1981—1994). (прем. 2009) 1926 — Мел Брукс, амерички глумац, редитељ, сценариста и продуцент. 1931 — Александар Ивош, српски фудбалер. (прем. 2020) 1932 — Пет Морита, амерички глумац и комичар. (прем. 2005) 1943 — Клаус фон Клицинг, немачки физичар, добитник Нобелове награде за физику (1985). 1948 — Кети Бејтс, америчка глумица и редитељка. 1954 — Алис Криге, јужноафричка глумица и продуценткиња. 1957 — Георги Прванов, бугарски историчар и политичар, председник Бугарске (2002—2012). 1966 — Џон Кјузак, амерички глумац, сценариста и продуцент. 1968 — Тања Рибич, словеначка глумица и певачица. 1971 — Фабјен Бартез, француски фудбалер. 1971 — Илон Маск, јужноафричко-амерички предузетник, инвеститор и инжењер. 1973 — Алберто Берасатеги, шпански тенисер. 1973 — Дамир Чакар, црногорски фудбалер. 1981 — Мара Сантанђело, италијанска тенисерка. 1986 — Петар Ненадић, српски рукометаш. 1991 — Кевин де Бројне, белгијски фудбалер. 1993 — Бредли Бил, амерички кошаркаш. 1994 — Милош Јанковић, српски кошаркаш. 1996 — Дона Векић, хрватска тенисерка. 1997 — Александар Лутовац, српски фудбалер. 1997 — Ловро Мазалин, хрватски кошаркаш. 1999 — Маркета Вондроушова, чешка тенисерка. 2002 — Владимир Лучић, српски фудбалер. Смрти 548 — Теодора, византијска царица, супруга цара Јустинијана I. 1389 — Цар Хиаозонг, цар Кине из династије Сонг. (рођ. 1127) 1389 — У бици на Косову погинули: Лазар Хребељановић, кнез Моравске Србије. (рођ. отприлике 1329) Милош Обилић, српски витез. Мурат I, османски султан. (рођ. 1326) Јакуб Челебија, син Мурата -{I}-. (рођ. 1359) 1910 — Петар Убавкић, српски вајар. (рођ. 1852) 1914 — Франц Фердинанд, аустроугарски надвојвода (рођ. 1863) 1914 — Софија Хотек, супруга Франца Фердинанда.(рођ. 1868) 1929 — Едвард Карпентер, енглески песник, филозоф, антрополог и геј активиста. (рођ. 1844) 1967 — Оскар Марија Граф, немачки књижевник (рођ. 1894) 1975 — Род Серлинг, амерички сценариста и аутор серије Зона сумрака. (рођ. 1924) 1977 — Иван Табаковић, српски сликар. (рођ. 1898) 1992 — Михаил Таљ, светски првак у шаху. (рођ. 1936) 2001 — Џек Лемон, амерички филмски и позоришни глумац. (рођ. 1925) 2006 — Слободан Јанковић, српски кошаркаш. (рођ. 1963) 2018 — Горан Буњевчевић, српски фудбалер. (рођ. 1973) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог пророка Амоса Свете мученике Вита, Модеста и Крискентију Преподобног мученика Дулу Светог кнеза Лазара (Видовдан) Светог Јефрема - патријарха српског Блаженог Августина - епископа ипонског


Спорт и рекреација (1) “Ништа тако не исцрпљује и не разара човека, као дуготрајна физичка неактивност“ (Аристотел) Савремени тех 4000 нолошки напредак имајући за циљ да човеку олакша и унапреди живот, постао је и његов здравствени непријатељ. То се највише огледа у смањењу физичког напора, кретања и уопште у смањеној физичкој активности, која је услов за одржавање човекове биолошко-здравствене и социо-психолошке равнотеже. - Минимум 30 минута редовне, умерене, правилно дозиране свакодневне физичке активности довољно је за очување здравља. Уколико се тело штеди долази до слабљења његових функција и одбрамбених механизама, што доводи до смањене радне способности и појаве разних болести. Истраживања су потврдила да физичка неактивност ствара ризик за настанак болести срца, дијабетеса, рака дебелог црева, дојке и доприноси прелому зглоба кука код старијих особа. Али и са вежбањем треба бити умерен. Превелика активност може да убрза старење уместо да га успори. Вежбање побољшава квалитет живота: -Благотворно делује на имуни систем -Побољшава ментално здравље, смањује стрес, лечи депресију -Смањује мишићну напетост -Побољшава циркулацију крви -Јача кости -Помаже спречавању и контролисању дијабетеса -Помаже одржању оптималне телесне тежине, контроли гојазности -Смањује ризик од одређених врста рака -Побољшава стање код Алцхајмерове болести -Помаже контроли остеоартритиса, повишеног крвног притиска и срчаних обољења -Може помоћи у одлагању губитка слуха, јер побољшава проток крви богате кисеоником кроз сићушне крвне судове у уху. То су потврдили и истраживачи са Мајами универзитета у Охају, када су изложили 28 људи гласној буци. Физички спремнији испитаници су очували већи капацитет слуха у односу на оне који нису били толико физички спремни. Вежбање се препоручује најмање сваки други дан или три пута седмично. При вежбању метаболизам расте и такав треба да остане 48 сати. Ако направимо већу паузу, метаболизам опет опада. Он мора остати на нивоу, да бисмо увек имали енергије и били јаки. Избор физичке активности правимо према интересовању, потребама и у односу на оптерећења, којима се излажемо у току радног времена. С обзиром да поменусмо да је најчешћи проблем у данашње време недостатак кретања, у наредним редовима ћемо се осврнути на вежбе, које би елеминисале штетне последице дуготрајног седења. Активности које се препоручују за људе који дуго седе су: -кретање – оптимална физичка активност за сваког и услов за очување здравља и нормалног функционисања организма у целини. Док ходамо, удови се унакрсно крећу: десна нога и лева рука покрећу се истовремено напред, а затим иду лева нога и десна рука. Та врста кретања ствара електрицитет у мозгу који усклађује читав централни нервни систем. То је посебна погодност ходања, коју друге врсте физичких вежби немају. Пола сата дневно пет дана у недељи, било да је лагано или брз& 4000 #1086;, у великој мери побољшава рад кардиореспираторног система, а свакодневно брзо ходање, најмање пет пута седмично може да смањи ниво лошег холестерола, чак и да заустави процес губитка меморије. -пливање – јача мускулатуру карлице, трупа, ногу и задњице, а идеално је и за побољшање циркулације. -трчање и тенис ако је повишен ниво стреса. -вежбе истезања “стречинг“ чине сви покрети којима се истежу мишићи преко њихове нормалне физиолошке дужине, коју имају у стању мировања. Редовном применом ових вежби олакшава се кретање, повећава покретљивост свих зглобова, побољшава се циркулација. Ако се за истезање одвоји 10 до 15 минута дневно, неутралисаће се акумулирана напетост, а кретање и свакодневна радна активност биће знатно олакшани и пријатнији. Уколико се ипак “нема времена“ за активније бављење спортом, да би се последице хипокинезије бар мало ублажиле, а тиме и олакшао рад, препоручљиво је да се у току радног времена паузе искористе за активирање мишића и зглобова, тј. целог тела. (Наставак у следећем броју)


text: ДИРЕКТАН СУДАР ЦИСТЕРНЕ И АУТОМОБИЛА: Стравична саобраћајна несрећа на путу Ниш-Алексинац, има погинулих | Новости Несрећа се догодила када су се директно сударили аутомобил марке "опел астра" и камион цистерна. Повређени и погинули налазили су се у путничком аутомобилу. После судара "астра" је одбачена у јарак крај пута и поптпуно уништена. Повређене су извукли ватрогасци а, нишка Хитна помоћ интервенисала је са два санитета и превезла их у Универзитетски клинички центар.


Ђинђић и Вучић – У сенци косовске истине – Отаџбински покрет ОБРАЗ


text: Волео бих да видим излаз из ормана где преузимате 3Д порно игру из Орегона управо оно што вам је потребно Жао ми је што нисам размишљао да се укључим да то није било удружење у бризи о пацијентима да се суочим са мојом лошошћу морао бих већ рећи да сам Златни да се не суочим са тим до сада, али мислим да и ја нисам имао овај проблем јер преузимам КСНУМКСд порно игре не помињем свој род и никада не користим микрофон у игрицама Е-Књига Осам Зимских Ноћи Довнлоад 3Д Порн Гаме Фамили Хануккал Боок Правило # 8 Довнлоад 3Д порно игра је можда најважнија ствар: "увек будите изванредни у кревету." Морате сексуално Да означите и прихватите ову непосредну привлачност; иначе, која је сврха? Али то је много више од доброг узбуђења : успјешни односи са другарицом подстичу сталну сексуалну тензију и бес. Захтевате да се колена осјећају слабе, а оргазми су 100% обавезни.


text: Помоз Бог пријатељи и саборци. Навијачка cтранка Србије дели својим члановима 50 Q7 тенкова и Q1 кућу. Да би сте добили опрему, потребно је: - Да сте члан [url=http://www. ... citește în continuare » Dragi erepovci, rl svetom je aktuelan Ice Bucket Challenge, gde se mnogi ljudi polivaju ledenom vodom i doniraju novac kako bi skrenuli pažnju na ALS bolest i pomogli obolelima. Nakon ispunjenja izazova, slede nominacije. Ali, pošto smo mi u


Бела Визија Бела Визија (шп.Visión Blanca) је организација настала у Мексику, чија идеологија се заснива на Белом Сепаратизму, што у мексичкој реалности подразумева очување, одбрану и заштиту беле мањине. Овде би ваљало напоменути да белци у Мексику чине неких 30%(а по неким изворима и мање) укупног становништва државе. Остатак популације чине местици (мешавина Европљана и домородачког становништва - 47%), кастици (мешанци местика и Европљана - 10%), Индијанци (староседеоци - 12%) и остали (све остале расе укупно - 1%). Бела Визија је настала у лето 2005.године и све до мог повр c9c 72;тка у Србију 2007.године била је једина активна организација тог типа у Мексику. Иако су и раније постојали слични покрети, њихова активност се углавном сводила на деловање путем интернета. Бела Визија је створена по угледу на сличне групе из Јужноафричке Републике, земље чија је судбина блиска судбини Мексика - у обе државе белци су мањина. Бела Визија себе одређује као националсоцијалистичку творевину, а главни циљ је, као што је већ напоменуто, очување, заштита и одбрана КРЕОЛСКОГ ИДЕНТИТЕТА ЗЕМЉЕ. Ко су креоли? Под креолима(шп.criollo) требало 3ff9 би подразумевати све белце рођене у латиноамеричким државама. Међутим, поједини стручњаци сматрају да би термин креол (креолац) требало ограничити само на оне Латиноамериканце који су шпанског, португалског, француског, баскијског или евентуално италијанског порекла. У сваком случају, потомци Европљана у Мексику своју нацију називају КРЕОЛСКОМ НАЦИЈОМ, а свој национализам КРЕОЛСКИ НАЦИОНАЛИЗАМ, избегавајући тако реч Мексиканац због његове вишезначности - Мексиканци су сви који поседују мексичко држављанство, без обзира на расну припадност. п.с. И мени у држављанству стоји да сам Мексиканац Бела Визија поштује права небелих Мексиканаца да изражавају свој понос и раде на очувању свог идентитета, али уз нужно одвајање од Белих Мексиканаца. С обзиром на то, наша организација такође захтева да они - небели мексички националисти признају иста ова права нама - белим мексичким националистима. Бела Визија такође сматра да само белци имају право да буду следбеници националсоцијализма. Због тога је у једном од својих оглашавања, наша организација нагласила да не жели да буде довођена у везу са псеудонацистичким групацијама из Мексика, чији су припадници местици и Индијанци. Наиме, ови псеудонеонацисти сматрају да није неопходно бити белац да би био националсоцијалистички опредељен. Због оштрог негодовања које је овим поводом испољила Бела Визија, уследили су многобројни напади и омаловажавања на нас. Бела Визија сматра расно мешање, ционизам и комунизам као највеће претње по опстанак Беле Расе. Укратко Бела Визија је националсоцијалистичка организација из Мексика која се, с обзиром на мултирасну реалност латиноамеричке данашњице, темељи на два кључна појма - КРЕОЛСКИ НАЦИОНАЛИЗАМ и БЕЛИ СЕПАРАТИЗАМ. Белци у Мексику себе сматрају потомцима Европљана који нису потпали под утицај расног мешања и тако су очували неупрљане своје гене. Стога, Бели Мексиканци, припадници Беле Визије поштују све беле народе широм планете, а као примарни циљ постављају очување, одбрану и ширење Беле Расе у латиноамеричким државама, пре свега у Мексику. Под БЕЛИМ СЕПАРАТИЗМОМ се подразумева развијање осећања припадности белој мањини и буђење расне свести, како би се стало на пут расном мешању, које је већ учинило толику штету Мексику од које се највероватније никад неће у потпуности опоравити. Бела мањина у Мексику одиграла је најзначајнију улогу у историји и култури земље. Могло би се слободно рећи да су белци творци Мексика. Све вредности које модерни Мексико баштини, донели су Шпанци: језик, религију, систем друштвених и моралних норми и културу... Чак је и независност земље издејствовао бели човек. Нажалост, у многим латиноамеричким државама (а у томе Мексико предњачи) све заслуг 4000 ;е белаца често се обезврећују, потцењују и гурају у страну, а велича се местички идентитет и људима се (врло често и белцима), испира мозак паролама "Сви смо местици", "Ако си рођен на овим теренима, не можеш бити белац" и сличним идиотизмима. Бела Визија ради на промовисању белих заслуга као и на сузбијању поменутих стереотипа. Један од циљева Беле Визије је и повезивање са сличним организацијама и покретима широм света и на томе се већ ради. Припадници Беле Визије су свесни да наша раса представља мањину у мултирасној држави Мексику и да су самим тим приморани на суживот са небелим Мексиканцима. Стога, Бела Визија ником не објављује расни рат, нити тежи да било кога покори или истреби, али исто тако неће допустити да бела мањина буде покорена или искорењена. Учинићемо све како би наша раса остала и опстала на тим просторима. До сада је Бела Визија успоставила контакт са организацијама Devenir Europeo из Шпаније, Vanguardia Nacional из Перуа, и са National Socialist Party of Great Britain из Велике Британије. Уколико неко зна шпански и заинтересован је, може да посети наш блог: Visión Blanca Аутор текста: Привремени повратник из Мексика 14/88


text: Списак лингвиста. _ Б Јешуа Бар-Хилел (Yehoshua Bar-Hillel, 1915—1975) израелски Емон Бах (Emmon Bach, 1929-) амерички Чарлс Бали (Charles Bally, 1865—1947) француски Калми Барух (Kalmi Baruh/Baruch, 1896—1945) босански Карл Билер (Karl Bühler, 1879—1963) немачки Вилхелм Блек (Wilhelm Bleek, 1827—1875) немачки Леонард Блумфилд (Leonard Bloomfield, 1887—1949) амерички Франц Боас (Franz Boas, 1858—1942) амерички Двајт Болинџер (Dwight Bolinger, 1907—1992) амерички Франц Боп (Franz Bopp, 1791—1867) немачки Вилхелм Брауне (Wilhelm Braune, 1850—1926) немачки Микал Брођ (Michael Brody) мађарски/британски Карл Бругман (Karl Brugmann, 1849—1919) немачки В Теун А. Ван Дијк (Teun A. Van Dijk) Мајкл Вентрис (Michael Ventris, 1922—1956) британски Карл Вернер (Karl Verner, 1846—1896) дански Жан-Роже Верњо (Jean-Roger Vergnaud) француски Дитрих Вестерман (Diedrich Westermann, 1875—1956) немачки Ернст Освалд Јоханес Вестфал (Ernst Oswald Johannes Westphal, 1919—1990) Николас Вилијамс (Nicholas Williams, 1943-) Specialist in Irish and Cornish Ана Вјежбицка (Anna Wierzbicka, 1938-) пољски (originator of the Natural Semantic Metalanguage Theory) Бенџамин Ли Ворф (Benjamin Lee Whorf, 1897—1941) амерички Г Џералд Газдар (Gerald Gazdar, 1950-) британски Адела Голдберг (лингвистикиња) (Adele Goldberg) Пол Грајс (Херберт) (Paul Grice, 1913—1988) британски Јакоб Грим (Jakob Grimm, 1785—1863) немачки Сидни Гринбаум (Sidney Greenbaum, 1929—1996) британски Џозеф Х. Гринберг (Joseph H. Greenberg, 1914—2001) амерички Д Анђела Даунинг (Ángela Downing) Доналд Дејвидсон (Donald Davidson, 1917-) амерички Бертолд Делбрик (Berthold Delbrück, 1842—1922) немачки Клемент Мартин Док (Clement Martyn Doke, 1893—1980) јужноафрички Е Умберто Еко (Umberto Eco, 1932-) италијански З Лудвик Лазар Заменхоф (L. L. Zamenhof, 1859—1917) пољски (creator of the constructed language Esperanto) И Павле Ивић (1924—1999) српски Виктор Ингви (Victor Yngve, 1920-) амерички Ј Роман Јакобсон (1896—1982) руски Ото Јесперсен (Otto Jespersen, 1860—1943) дански К Моника Кантеро (Monica Cantero) Вук Стефановић Караџић (1787—1864) српски Рудолф Карнап (Rudolf Carnap, 1891—1970) немачки Рандолф Кверк (Randolph Quirk) британски Пол Кипарски (Paul Kiparsky, 1941-) амерички Иван Клајн српски Питер В. Куликовер (Peter W. Culicover) амерички Хенри Куцера (Henry Kucera, 1925-) мађарски Л Вилијам Лабов (William Labov, 1927-) амерички (founder of sociolinguistics) Џорџ Лејкоф (George Lakoff) амерички Сидни Лем (Sidney Lamb, 1929-) амерички Карл Ричард Лепсијус (Carl Richard Lepsius, 1810—1884) немачки Август Лескин (August Leskien, 1840—1916) немачки Филип Лок (Philip Locke) Фред Лукоф (Fred Lukoff, 1920—2000) амерички (Korean language) М Карл Мајнхоф (Carl Meinhof, 1857—1944) немачки Питер Метјуз (Peter Matthews) британски Франц Миклошич (Franc Miklošič, 1813—1891) словеначки Александар Младеновић (1930—2010) српски Ричард Монтагју (Richard Montague, 1930—1971) амерички О Џон Лангшоу Остин (John Langshaw Austin) (1911—1960) британски Херман Остоф (Hermann Osthoff, 1847—1909) немачки Карел Оштир (Karel Oštir, 1888—1973) словеначки П Кенет Л. Пајк (Kenneth L. Pike, 1912—2000) амерички Панини (some time between the 7th and 4th centuries BCE) индијски Херман Паул (Hermann Paul, 1864—1940) немачки Холгер Педерсен (Holger Pedersen, 1867—1953) дански Драгољуб Петровић, српски Митар Пешикан, српски Пол Постал (Paul Postal, 1936-) амерички Џефри Пулум (Geoffrey Pullum, 1945-) британски/амерички Р Франц Рамовш (Fran Ramovš, 1890—1952) словеначки Расмус Кристијан Раск (Rasmus Christian Rask, 1787—1832) дански Слободан Реметић (1945-) српски Луиђи Рици (Luigi Rizzi, 1952-) италијански Ијан Робертс (Ian Roberts, 1957-) британски Ален Рувер (Alain Rouveret) француски С Иван Саг (Ivan Sag) амерички Џефри Сампсон (Geoffrey Sampson, 1944-) британски Едвард Сапир (Edward Sapir, 1884—1939) амерички Вилијам Сафир (William Safire, 1929-) амерички (editor of a New York Times column on language and linguistics) Морис Свадеш (Morris Swadesh) амерички Сибавајхи (Sibawayh(i), d. 793) ирански Едвард Сиверс (Eduard Sievers, 1850—1932) немачки Џон Серл (John Searle, 1932-) амерички Фердинанд де Сосир (Ferdinand de Saussure, 1857—1913) швајцарски Рада Стијовић (1954- ) српски Светозар Стијовић (1939—2000) српски Такао Сузуки (Takao Suzuki) јапански Т Дебора Танен (Deborah Tannen, 1915-) амерички Џули Тате (Julee Tate) Јоже Топоришич (Jože Toporišič 1926-) словеначки Лари Траск (Larry Trask, 1944—2004) амерички Николај Сергејевич Трубецки (Nikolai Sergeevich Trubetzkoy, 1890—1938) руски Ћ Драго Ћупић српски Ф Чарлс Филмор (Charles J. Fillmore, 1929-) амерички Х Ричард Хадсон (Richard Hudson, 1939-) британски Семјуел Ичије Хајакава (S. I. Hayakawa|Samuel Ichiye Hayakawa, 1906—1992) амерички Морис Хале (Morris Halle, 1923-) амерички Мајкл Халидеј (Michael Halliday, 1925-) британски/Australian Зелиг Харис (Zellig Harris, 1909—1992) амерички Кенет Л. Хејл (Kenneth L. Hale, 1934—2001) амерички Луис Хјелмслев (Louis Hjelmslev, 1899—1965) дански Чарлс Ф. Хокет (Charles F. Hockett, 1914—2000) амерички Вилхелм фон Хумболт (Wilhelm von Humboldt, 1787—1835) немачки Ц Гилад Цукерман (Ghil'ad Zuckermann, 1971-) израелски италијански британски аустралијски Ч Гуљелмо Чинкве (Guglielmo Cinque, 1948-) италијански Ноам Чомски (Noam Chomsky, 1928-) амерички Абдусамет Јигит (Abdusamet Yigit, 1978- ),(Курдистан), Морфологија, фонологија, курдски језик Џ Реј Џекендоф (Ray Jackendoff, 1945-) амерички Данијел Џонс (Daniel Jones, 1881—1967) британски Вилијам Џонс (William Jones (philologist)|Sir William Jones, 1746—1794) британски Ш Жан-Франсоа Шамполион (Jean-François Champollion, 1790—1832) француски Август Шлајхер (August Schleicher, 1821—1868) немачки Јохан Шмит (лингвист) (Johannes Schmidt, 1843—1901) немачки Референце Људи по занимању


text: Руски стручњак за Балкан Јевгениј Крутиков изјавио је да би договор Москве и Београда о учешћу Русије у модернизацији српске војске, производњи руског наоружања у Србији или потписивање уговора о испорукама резервних дијелова за руску технику представљао геополитичку побједу Русије на Балкану. Крутиков је рекао за „Спутњик“ да би евентуална испорука система противваздушне одбране и авиона „миг-29“ Србији била у неком смислу геополитички корак за Русију, с обзиром да једнократна испорука не може да буде велики геополитички потез. „То не би био шамар НАТО-у, већ би Русија једноставно само искористила стратешки ресурс који има на Балкану“, рекао је Крутиков. Говорећи о томе који би системи били најкориснији за Србију, Крутиков је нагласио да су Србији потребне обје врсте наоружања – и стратешко дефанзивно и тактичко дефанзивно, али да избор, прије свега, зависи од става српског Генералштаба. Када је ријеч о евентуалном реаговању Загреба на набавку наоружања, Крутиков је подсјетио да је Загреб био тај који је први започео трку у наоружању. „Да, Србија планира да купи дефанзивно наоружање, али балканске земље су мале и у таквим условима чак и набавка дефанзивних система могла би да буде протумачена као звецкање оружјем. Али, уколико Србија купи системе ПВО и ескадрилу ловаца, то би изједначило позиције Загреба и Београда. А одлука о даљем наставку трке у наоружању зависи од Загреба“, подвукао је он. Крутиков је нагласио и да саме шеме за набавку наоружања никада нису једноставне, а да је изузетак у томе Саудијска Арабија, која плаћа у готовини и „одмах добија све што јој је потребно“. „Постоји могућност да се отвори кредитна линија – на тај начин руски концерн `Рособоронекспорт` успјешно сарађује са земљама које имају потпуно различите економске капацитете. Рецимо, постоји могућност да земља добије бескаматни кредит или слично“, закључио је он.


ПЕТИЦИЈАЗА ПРОМЕНУ НАЗИВА ПАЛАТЕ АЛБАНИЈАУ ПАЛАТА МЕТОХИЈА Потпишимо петицију! http://www.petitiononline.com/Sirijus8/petition.html Идеја потиче још из 1986. год, а њен творац, др. Миодраг В. Вуковић, поновио је у емисији "Бисери" Вање Булића, на БК ТВ (мај 1999. год.) у току саме агресије здружених земаља Западне Европе и НАТО-а на једну малу православну земљу, јер је бранила своју Свету земљу Косово и Метохију од шиптарских терориста, потпомогнутих свој 3ffa им западним менторима и најекстремнијим муслиманским терористима из целог света. "Ако хоћеш да убијеш један народ, убиј прво његову историју" ... Прво ступање Шиптара (Шћипетара, Арнаута, Арбанаса) на србску земљу, отпочео је византијски војни заповедник Дорђе Манијак фебруара 1043. године, када се кренувши са Сицилије, са својом војском и помоћним арбанаским четама, искрцао у Драчу. Након његове неуспеле побуне против Констатинопоља и погибије код Острова, Византија је на своју територију примила његову преживелу војску, али не и Арбанасе. Србски владари су им дозволили да се населе на тада слабо насељеним пределима, око места Рабана, на падинама планине Јабланице, североистоцно од Коњуха, савременог Елбасана. По месту Рабан, Срби су досељенике називали Арбанасима (Рабанасима), тако су их називали и странци, а не Албанцима по Албанији на Кавказу, одакле су дошли. Они сами, себе су називали Шћипетарима, то јест брђанима, људима са крша. Арапи су их називали Арнаутима, што значи - они који се нису вратили. Од тог периода Арбанаси су се постепено ширили напасајући своја стада по србским селима и обронцима планина. Тако су живели кроз цео средњи век, гајећи стоку за своје господаре и за себе саме. Као професионални сточари заштићени су законом из 1330. године, а затим и законом цара Душана из 1349. године. По тим законима, Арбанаси су могли да се слободно крећу по планинама и богатим пашњацима, али им није дозвољено да присвајају земљу или пашњаке ... Треба напоменути да у време турског освајања Балканског полуострва, Арбанаси нису имали неку своју посебну територију коју би требало бранити, па су зато сасвим мало учествовали у борбама против Турака. Територију савремене Албаније бранили су Срби као своју и "де факто" и "де јуре". Србски племић Балша Балшић са престоницом у Белиграду под Томором, данас Берат, погинуо је у борби против Турака бранећи територију савремене јужне и средње Албаније. Целу територију савремене Албаније Турци су, после дуготрајне и тешке борбе, отели од Срба ... ... После насилно измењене етничке слике становника Косова и Метохије, од стране комуниста, они иду и корак даље и 1963. године област добија назив Покрајина, а 1968. године из назива Покрајине брише се име Метохије... Име Метохија боде оци једнако арбанашким балистима као и комунистима, јер оно значи што значи - црквено земљиште. Више од 60 посто земљишта у Метохији било је у поседу цркве па је зато и добила то име ... Историјски подаци и део цитата, преузети из књиге: "Срби и Арбанаси", Јован И. Деретић УНМИК и садашња "влада" Космета, користе искључиво Косово као назив покрајине, међутим не постоји правни акт којим је Метохија званично избачена из назива. * * * Готово читав миленијум, Косово и Метохија као и стари србски простори (данашња Албаниo 4000 2;а), били су страдалиште, Голгота и стратиште србског народа, од стране шиптарских уљеза, којима смо пружили гостопримство. Геноцид који Шиптари (досељени из Азије), већ вековима чине над Србима, аутохтоном народу Средње Европе и Балканског полуострва, а данас, под покровитељством и помоћи НАТО - окупатора, достигао је своју кулминацију на Косову и Метохији. За уништење србског народа, користе се сви могући видови рата, међу којима и неокортикални, мање знан у обичном народу, али управо због тога можда и најопаснији. Стога, Срби морају пробудити свест да су ово одлучујући тренуци за опстанак нашег народа, не само на Космету, већ и свим осталим србским територијама. Као специјални вид геноцида над Србима јесу и ментални импланти. Један од њих је палата Албанија. Када смо га препознали, оно што је потребно, јесте, уклонити овај имплант из менталног склопа србског народа, посебно Срба који живе у Београду. Сестре и браћо Срби, учинимо први корак у одбрани од зла и прочишћења свести целокупног србског народа променимо назив палате Албанија у палата МЕТОХИЈА! Како је пун назив Свете србске земље Косово и Метохија, тражимо да влада Србије узме у разматрање и предлог, да се коса зграда (преко пута садашње палате Албанија, а будуће МЕТОХИЈА), која се једним делом пружа у Кнез Михајловој улици број 1, а другим у Сремској улици - назове КОСОВО. За спас, препород и победу србског народа, Петицију заједно покрећу: Др. Миодраг В. Вуковић, професор у Београду и Весна Мијаиловић, председник удружења "Сановила" Петиција се упућује: Влади Републике Србије, Председнику Владе Републике Србије, господину Војиславу Коштуници Народној скупштини Републике Србије Председнику Народне скупштине Републике Србије, господину Предрагу Марковићу Председнику Републике Србије, господину Борису Тадићу Светом архијерејском Синоду СПЦ Његовој Светости Патријарху Србском, господину Павлу Владики Рашко-Призренском, господину Артемију У име свих потписника, Петицију ће предати Весна Мијаиловић Датум отварања Петиције: На Св. Архангела Михајла - Аранђеловдан (21.11. 2006) 21. студен (груден), 7515. лето Господње Драге сестре и браћо, драги пријатељи, ако желите да подржите ову петицију, то можете учинити на следећем сајту: http://www.petitiononline.com/Sirijus8/petition.html


text: Бањалука - Окружни привредни суд у Добоју покренуо је стечајни поступак у Фабрици компресорске опреме "Трудбеник ФКО" из Теслића. Власник овог предузећа је "Трудбеник" из Добоја у којем је стечај отворен крајем априла ове године и још није окончан. У "Трудбенику ФКО" прво је био покренут предстечајни поступак у којем је утврђено да ово предузеће не може наставити са пословањем због чега је Окружни привредни суд у Добоју донио одлуку о покретању стечаја. Према посљедњим подацима вриједност имовине теслићког предузећа износи 1,26 милиона, док су обавезе премашиле износ од 2,15 милиона КМ. Повјериоци су дужни да у року од мјесец, односно до 5. фебруара пријаве сва потраживања која имају код "Трудбеника ФКО". - У предстечајном поступку утврђено је да постоје услови за отварање стечаја у овој фабрици јер предузеће није платежно способно и нема могућности да настави са радом - рекао је стечајни управник "Трудбеника ФКО" Драган Продић. Нагласио је да ово предузеће тренутно има само директора коме ће бити закључена радна књижица, док су бивши радници покренули велики број тужби због неисплаћених обавеза. - Највећи износ обавеза односи се на плате према радницима и обавезе према држави и добављачима. Од продаје имовине биће измирене обавезе према повјериоцима. Пореска управа РС има хипотеку над комплетном покретном имовином овог предузећа због неизмирених обавеза - рекао је Продић. Директор "Трудбеника ФКО" Зоран Филиповић је са већинским акционаром Пером Букејловићем покушао да прода имовину ове фабрике иако су обавијештени да то не могу да учине и да немају овлашћења. Окружни привредни суд је у записнику навео да постоји основана сумња да је у овој фабрици почињено више кривичних дјела, што би стечајни управник требало да испита и у случају постојања већег степена сумње поднијети и кривичну пријаву против одговорних лица. Под окриљем "Трудбеника" из Добоја налази се и "Трудбеник ФПА" у којем је крајем октобра покренут стечај, док је у ликвидацији завршио "Трудбенику енерџи" 30. новембра. Тиме су сви огранци некадашњег добојског гиганта доживјели неславан крај. Драган Продић је рекао да је фирма из Аустрије заинтересована за покретање производње у "Трудбенику" из Добоја. - Они су заинтересовани да почетком марта ове године покрену производњу у овом предузећу и да до тада поправе машине које су страдале у поплавама. Видјећемо шта ће бити од тога - рекао је Продић који је именован за стечајног управника и у овом предузећу.


Хидроелектране на Требишњици /ХЕТ/ објавиле су ранг листу стипендиста – њих 70, који ће у наредних годину дана добијати стипендију овог предузећа.


НА ГРАДИНИ ОБОРИЛИ РЕКОРД: Одузето милион непријављених евра | Новости четвртак, 15. 08. 2019. у 15:23 НА ГРАНИЧНОМ прелазу Градина, од почетка године спречен износ преко милион евра из Србије. Током сезоне годишњих одмора, откривање непријављеног новца који путници преносе из западноевропских земаља ка Турској свакодневна је појава НА ГРАНИЧНОМ прелазу Градина, од почетка године спречен износ преко милион евра из Србије. Током сезоне годишњих одмора, откривање непријављеног новца који путници преносе из западноевропских земаља ка Турској свакодневна је појава, саопштава Управа царина. Сви власници непријављеног новца процесуирани су у пиротском Прекршајном суду. Само јуче октривено је милион шведских круна, што је око 93 хиљаде евра. Поменути новац у апоенима од по 500 покушала су да прокријумчаре петорица путника, шведских држављана, пореклом из Либана. Како сазнајемо у пиротском Прекршајном суду, уколико власник скривеног новца успе да докаже порекло новца, уз адекватну казну може да га добије назад, уколико се то не деси, онда се трајно одузима у корист буџета Србије. Konačno ste nam objasnili sta bude sa oduzetim novcem. Hvala. 15.08.2019. 16:23 Eto kako može da se napuni državna kasa a da se ne pljačkaju građani.... 15.08.2019. 17:53 Legalna otimacina....


text: 3. новембар (3.11.) је 307. дан године по грегоријанском календару (308. у преступној години). До краја године има још 58 дана. Догађаји 1534 — Енглески парламент усвојио је Акт о супремацији чиме је краљ Хенри VIII постао поглавар цркве, а папи одузета власт над црквом у Енглеској. 1812 — Руска војска је поразила одступницу Наполеонове Велике армије у бици код Вјазме. 1839 — Британске фрегате су код Кантона потопиле неколико кинеских џунки. Тиме је почео Први опијумски рат против Кине, који је завршен потписивањем мировног споразума 1842. у Нанкингу, под веома неповољним условима за Кину. 1867 — Битка код Монтане. 1883 — Српска војска је угушила Тимочку буну. 1903 — Панама је, уз подршку САД, које су послале у панамске воде крстарицу "Нешвил", прогласила независност од Колумбије. 1912 — Закључено примирје у Првом балканском рату. 1918 — Представници аустроугарске војске потписали су у Падови капитулацију у Првом светском рату, што је био последњи државни акт 700-годишње Хабзбуршке монархије. 1918 — Побуном морнара Немачке царске морнарице у Килу почела је Немачка револуција. 1946 — Јапански цар Хирохито одрекао се, изјавом преко радија, божанских атрибута, а царска власт прешла је на изборни парламент. 1957 — СССР је лансирао вештачки сателит Спутњик 2 са псом Лајка на њему. 1956 — Велика Британија и Француска прихватиле су прекид ватре на Блиском истоку, уз услов да у подручје Суецког канала буду послате мировне снаге Уједињених нација. 1961 — У Тант је изабран за генералног секретара Уједињених нација, након погибије Дага Хамаршелда. 1964 — За председника САД је изабран Линдон Џонсон. 1970 — Кандидат Фронта народног јединства Салвадор Аљенде постао је председник Чилеа, као први марксиста у западној хемисфери изабран на слободним изборима. 1976 — Џими Картер је постао председник САД. 1978 — Доминиканска Република је добила независност. 1991 — Хрватске паравојне формације протерале су становништво и разориле 18 српских села на подручју западне Славоније. 1992 — Кандидат Демократске странке Бил Клинтон је на изборима за председника САД победио републиканца Џорџа Буша, дотадашњег шефа државе. 2002 — На парламентарним изборима у Турској победила је Странка правде и развоја, али је њеном лидеру Тајипу Ердогану забрањено да преузме премијерски положај јер је раније осуђен због исламистичких побуна. 2004 — Џорџ Буш је постао председник САД по други пут. 2010 — Земљотрес је погодио Краљево. Рођења 1560 — Анибале Карачи, италијански сликар. (прем. 1609) 1774 — Јаков Јакшић, устанички командант, управник штампарије и трговац, први надзорник пошта у Србији. 1796 — Јован Гавриловић, српски историчар и политичар. (прем. 1877) 1801 — Карл Бедекер, немачки издавач књига. (прем. 1859) 1801 — Винцензо Белини, италијански композитор. (прем. 1835) 1845 — Зигмунт Глогер, пољски историчар, археолог и етнограф. (прем. 1910) 1877 — Карол Хуберт Ростворовски, пољски драматург и песник. (прем. 1938) 1879 — Валери Славек, директор Непартијског блока сарадње са владом, премијер Пољске. (прем. 1939) 1901 — Леополд III, краљ Белгије. (прем. 1983) 1901 — Станислав Толпа, пољски ботаничар. (прем. 1996) 1911 — Џин Харлоу, америчка глумица. (прем. 1937) 1921 — Чарлс Бронсон, амерички глумац. (прем. 2003) 1927 — Збигњев Цибулски, пољски глумац. (прем. 1967) 1931 — Моника Вити, италијанска глумица. (прем. 2022) 1933 — Џон Бари, енглески композитор и диригент, најпознатији по филмској музици. (прем. 2011) 1933 — Џереми Брет, енглески глумац. (прем. 1995) 1933 — Јелена Жигон, српска глумица. (прем. 2018) 1936 — Рој Емерсон, аустралијски тенисер. 1945 — Герд Милер, немачки фудбалер. (прем. 2021) 1948 — Саша Хаџи Танчић, српски књижевник. (прем. 2014) 1957 — Долф Лундгрен, шведски глумац, редитељ, сценариста, продуцент и мајстор борилачких вештина. 1962 — Здравко Понош, генерал-потпуковник Војске Србије у пензији, начелник Генералштаба Војске Србије (2006—2008). 1963 — Војислав Жанетић, српски сценариста. 1968 — Аца Лукас, српски певач. 1969 — Роберт Мајлс, италијански музичар, композитор, ди-џеј и музички продуцент. (прем. 2017) 1970 — Петар Васиљевић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1970 — Педро Проенса, португалски фудбалски судија. 1971 — Унаи Емери, шпански фудбалер и фудбалски тренер. 1971 — Двајт Јорк, фудбалер из Тринидада и Тобага. 1977— Срђан Срдић, српски романописац, аутор кратких прича, есејиста, критичар, уредник, издавач и предавач креативног писања. 1977 — Арија Ђовани, америчка порнографска глумица и модел. 1979 — Пабло Ајмар, аргентински фудбалер. 1981 — Давиде Торосантучи, италијански бициклиста. 1982 — Борис Пашански, српски тенисер. 1982 — Јевгениј Пљушченко, руски клизач. 1987 — Кортни Барнет, аустралијска музичарка. 1990 — Стефан Јовић, српски кошаркаш. 1995 — Кендал Џенер, амерички модел. 2000 — Љен Ђуенђе, кинески скакач у воду. Смрти 361 — Констанције II, римски цар. (рођ. 331) 1231 — Владислав III Ласконоги, кнез Великопољске. 1599 — Анджеј Батори, кардинал вармињски (рођ. 1563) 1766 — Томас Абт, немачки филозоф. (рођ. 1738) 1914 — Џорџ Тракл, аустријски песник. (рођ. 1887) 1918 — Александар Лапунов, руски математичар. (рођ. 1857) 1928 — Лудомир Савицки, пољски географ. (рођ. 1884) 1954 — Анри Матис, француски сликар. (рођ. 1869) 1970 — Петар II Карађорђевић, југословенски краљ.(рођ. 1923) 1970 — Јоханес Уридил, аустријски писац. (рођ. 1896) 1981 — Едвард Коцбек, словеначки књижевник. (рођ. 1904). 1991 — Роман Вилхелми, пољски глумац. (рођ. 1936) 1995 — Бојан Адамич, словеначки композитор (рођ. 1912) 1996 — Жан-Бедел Бокаса, цар Централноафричке Републике. (рођ. 1921) 2001 — Ернст Гомбрих, британски историчар уметности. (рођ. 1909) 2007 — Александар Дедјушко, руски глумац (рођ. 1962) Празници и дани сећања Српска православна црква данас прославља Преподобни Иларион Велики Свети исповедник Висарион Преподобни Иларион Кијевски Римокатоличка црква данас слави - дан светог Хуберта - заштитник ловаца Панама - Народни празник Доминиканска Република - Празник независности Јапан - Дан Културе(Bunka-no Hi) Малдиви - Дан победе