ПРОГЛАШЕНИ НАЈБОЉИ СПОРТИСТИ И КЛУБОВИ ЗА 2021. ГОДИНУ – ВОЈВОЂАНСКE ПРОГЛАШЕНИ НАЈБОЉИ СПОРТИСТИ И КЛУБОВИ ЗА 2021. ГОДИНУ Zjaja 24/12/2021\tОпштина Србобран Спортски савез општине Србобран прогласио је најуспешније појединце и спортске колективе за 2021. годину. За најуспешнијег младог спортисту проглашен је Никола Јовановић, члан Џудо клуба „Турија“, док је најуспешнија млада спортискиња Божана Јовановић, чланица истог клуба. Спортски савез општине Србобран донео је одлуку да награду за свеукупни допринос развоју фудбала у општини Србобран постхумно додели Небојши Бојовићу. Награду за најуспешнију школу спорта понео је Женски кошаркашки клуб Србобран. За најуспешнијег тренера у 2021. години проглашен је Јовица Андрић, тренера Омладинског кошаркашког клуба Србобран. Спортски савез општине Србобран ове године донео је одлуку да додели два признања за свеукупни учинак у области спорта, и то оба постхумно – Тихомиру Дунђерском и Стевана Срђанову. Награде за посебан допринос и изузетан значај у развоју и афирмацији општине Србобран из области спорта, добили су Фудбалски клуб Младост из Турије и Фудбалски клуб Србобран. Спортски савез општине Србобран за најуспешнијег спортисту у 2021. години прогласио је младог кик боксера Ђорђа Вујаковића. За најуспешнији спортски колектив у 2021. години проглашен је Омладински кошаркашки клуб Србобран. Уручење признања уприличено је у сали Малог позоришта, у присуству бројних спортиста, спортских радника, тренера и чланова породица лауреата, као и представника општине Србобран, која ствара и одржава најважније услове за функционисање спорта. „Ми се као локална самоуправа поносимо оним што имамо у области спорта, поносимо се бројем спортиста који је готово 1.000, поносимо се са 25 спортских колектива од којих 20 функционише у оквиру Спортског савеза. Знам да околне локалне самоуправе увек истичу као одличан пример који треба следити то како ми бринемо о спорту. Одличан пример је и како се наши грађани, пре свега родитељи, односе према спорту и како своју децу усмеравају ка њему. Да би све то функционисало на најбољи начин потребна су и велика издвајања из општинског буџета, која досежу 40 милиона динара на годишњем нивоу, а када се узме у обзир број становника општине Србобран, овај износ се показује као веома значајан. Трудићемо се да тај износ и увећамо како би услови за спортски развој деце били најбољи, да добијемо спортску инфраструктуру коју сви заслужују. Улагање у спорт је улагање у нашу будућност. Желим вам у Новој, 2022. години још врхунских спортских резултата и да заједно додатно омасовимо све спортске клубове. Овогодишњим лауреатима све честитке за постигнуто, надам се да ћете са поносом носити признања које сте вечерас добили“, рекао је обраћајући се присутнима Радивој Дебељачки. У име награђених, Спортском савезу, општини Србобран, свим навијачима и грађанима, захвалио се млади кик боксер, најбољи спортиста у 2022. години, Ђорђе Вујаковић. „Прилика коју смо добили да будемо издвојени од стране Спортског савеза и општине Србобран, много значи и мени и мојим колегама спортистима. Ово је доказ да локална самоуправа брине о спорту, прати наше резултате, а верујем да ће награде и признања допринети да наше каријере иду у правом смеру, путем развоја. Сада сам фокусиран на професионални спорт, остварио сам две победе у професионалним мечевима, а циљ ми је да у 2022. одрадим барем три меча и забележи исто толико победа“, рекао је Вујаковић и захвалио локалној самоуправи и Спортском савезу општине Србобран на континуираној подршци и улагањима у област спорта. Награде најбољима уручили су Радивој Дебељачки, председник општине Србобран, Јасмина Шегуљев, председница Спортског савеза општине Србобран, и Слободан Субић, директор Центра за спорт и туризам. Previous Previous post: „НЕВАЉАЛА ПЕПА“ ИЗВЕДЕНА ПРЕД ПЕЋИНАЧКИМ МАЛИШАНИМА Next Next post: ОТВОРЕНА „БОЖИЋНА УЛИЦА“


source: wikipedia

text: Апулеј Аристид Плиније Страбон Тацит Тукидид Лактанције Јевсевије из Цезареје Сократ Схоластик Созомен Аристотел Диодор Ефор Хорације Херодот Сапфа Овидије Диофант Хипарх са Родоса Талес из Милета Плиније Млађи Плиније Старији Питагора Анаксагора Анахарсид Архимед Јуније Јустин Тертулијан Апел Аристомаха Миртида Корина Кекроп Лин Симонид са Кеја Демарт из Коринта Еуандар Лактанције Сосиген Ератостен


Тема је права нема шта.Поред низа проблема ово је један од најбитнијих са којим морамо што пре да се суочимо-иначе ћемо нестати.Мислим да је творац овог топика рекао доста тако да нема потребе да нешто пуно мудрујем.Али желим да се осврнем на неке ствари које ме погађају.Мислим да је за сваку похвалу "акција" господина Д.Марковића-Палме у општини Јагодина. Али оно што ми никада неће бити јасно,то су појединци на високим положајима у друштву,који само грабе ли грабе,причају причу о себи као великим Србима а уопште и не покушавају да уложе средства или напор у решавање овог проблема!Ту пре свега мислим на приватнике,власнике компанија,па и политичаре,многобројне спортисте,утицајне људе из дијаспоре....нисам нигде наишао на податак да се неко својим средствима заложио за помоћ у обнављању српског становништва? Другим речима,за Дејана Станковића,Синишу Михајловића,Дивца,Бодирогу.....и многобројним њушкама богаташима,била би то у најмању руку мизерна улагања.А тим породицама и људима МНОГО би тако нешто значило.Мислим да би то био и један велики морални чин.....али нажалост реалност је другачија!(исправите ме ако грешим) Иначе волео бих да знам списак најмоћнијих Срба у свету и код нас!?Али да то не буде неко "курирско-пресс" истраживање!?


source: fineweb

text: Поштена употреба Доктрина поштене или правичне употребе (енгл. fair use) је институција закона о ауторским правима Сједињених Америчких Држава која омогућава законито, нелиценцирано укључивање цитата или материјала заштићених ауторским правима у дело другог аутора. Овај термин је јединствен за Сједињене Државе; сличан принцип fair dealing (правично руковање) је познат у неким другим државама. Закон о регистрованим заштитним знаковима (trademark) САД такође познаје доктрину истог имена, мада не и садржаја (та доктрина се заправо знатно разликује од ове).


Национална дискриминација и профитерство | Владимир Ђукановић Национална дискриминација и профитерство 5. октобра 2016. Владимир Ђукановић\tОставите коментар Значи, сада су све маске пале. Србину је, бар како нам саопштава Ћамил Дураковић и сав пратећи „оркестар“ букача СДА, забрањено да победи у Сребреници. Чак и када освоји надмоћну победу, Младену Грујичићу не сме да се дозволи да седне на место начелника општине. Хорски тада заурлају чланице профитерске организације „Мајке Сребренице“, муфтија Зукорлић, Бакир Изетбеговић, реис ул-улема Кавазовић... Сви као један тврде да Србин или Влах како нас погрдно зову не сме да води Сребреницу. И нико не реагује на такве расистичке изјаве. Ником не смета тај вид дискриминације једног народа. Ником не смета нарушавање елементарних демократских принципа. Сви се праве блесави и жмуре на оба ока, чиме заправо подстичу да се према Србима дискриминација развија. Замислите да неки српски руководилац, чак на најнижем ниову, изјави како Бошњак нема право да води општину. Заседао би СБ УН да нам се уведу санкције и да нас потенцијално бомбардују. А зашто су поменути бошњачки лидери скочили као опарени због изборног резултата? Разлог је више него очигледан. У Сребреницу су се више од деценију ипо уназад сливале огромне своте новца, што од донација, што од бошњачке дијаспоре, невладиниг сектора, Европске уније... Оно што је више него очигледно је чињеница да у Сребреници од рата људски није ни фасада окречена. Све се распада, народ живи никад горе и тамошње руководство профитира искључиво на поделама. Жртве је неко лепо наплатио. Када бисте кренули да претресате имовину тамошњих руководилаца, па и чувених „Мајки Сребренице“, видели бисте да је наплата жртава најуноснији посао. По принципу да је рат неком брат, односно да је тзв.антиратно профитерство веома изражено, свака промена власти значила би и ревизију, односно преиспитивање где су отишле паре. То је кључни Дураковићев проблем и свих оних који су уз њега. То је и основни разлог због кога се плашим да је друга страна спремна и да се жестоко сукоби само да остане у фотељи. Посебно сам згрожен извештавањем медија у Србији о изборима у Сребреници.Част изузецима, али Дураковић је у београдским медијима имао далеко већу подршку од Грујичића. Наши писани медији се ништа нису разликовали од „Дневног аваза“, док је већина телевизија Дураковићу ишла уз длаку више него сарајевска Федерална телевизија. Разлог томе је свакако чињеница да исти газда спонзорише Дураковића и његов пратећи оркестар као и либералне мислиоце, политичаре и медије по Србији. Свима њима заједно криво је што ће неко проговорити и о српском страдању у Подрињу, јер тиме им нарушава сценарије о сребреничком миту који доноси сасвим лепе приходе на рачунима. Самим тим, то значи да неки неће моћи више да купују бродове, викендице, виле, џипове, баш онако како су сарајевски медији описали поједине сребреничке профитере који су, гле чуда, најближи Дураковићеви сарадници. Неће више начелник Сребренице причати како је Насер Орић свети човек, као што је Дураковић до јуче то говорио и тиме вређао све српске жртве и њихове најближе који су успели да избегну Орићев нож или метак, већ ће доћи неко ко ће радити подједнако и за Србе и за Бошњаке. Између осталог, Младену Грујичићу, иначе рођеном сребреничанину, отац је настрадао од Орићевих јуришника, али он данас не показује никакву мржњу према својим комшијама Бошњацима. Дураковић своју мржњу према Србима, баш зато што је био Насеров војник, не може да сакрије. Баш као што не може да сакрије ни алавост на новац. Знам да ово што сам написао изазваће серију напада на мене, али очито је да истина увек боли. А ово што сам изнео је сурова истина. Те истине су свесни добрим делом и Бошњаци који су у одређеном броју гласали за Младена Грујичића. Ја му честитам победу, како год да се ова фарса заврши. Претходни чланакДодиков цунамиСледећи чланакСорошевски спин мајстори у служби отимања „Трепче“


Како користити Убер и остварити попуст од 5 € на прво путовање | Вести о гаџетима Како се користи Убер Нешто што се најактивнијим корисницима ове услуге може чинити тако једноставно, може постати главобоља за оне који нису навикли да користе ову врсту превоза. Остављајући по страни контроверзу око избора једног или другог превозног средства, коришћење Убера је једноставно и брзо Али за то је важно предузети одговарајуће кораке. У овом случају видећемо корак по корак како користите Убер са нашег уређаја. Заиста је важно да је једноставан и да компанија има одређену апликацију која нам омогућава коришћење овог превозног средства у неколико једноставних корака. Тада морате узети у обзир да сте активни у нашем граду или је чак упутно упоређивати цене са другим доступним превозним средствима. Кажемо за упоређивање цене са различитим превозним средствима за лично искуство у граду у којем је цена Убера који нас превози са једног места на друго била потпуно иста као цена таксија или чак нешто виша од онога што је коштала истом рутом метроом. Али како кажемо да то није случај у свим случајевима и иако је савет да се пре запошљавања преиспитају стопе, морамо узети у обзир и друге факторе. Уз то, кренимо испочетка са вежбањем и да видимо како да користимо Убер. 1 Преузмите апликацију на наш паметни телефон први корак 2 Отворите свој рачун да бисте запослили Убер 3 Плаћање вожње на Уберу 4 Наведите одредиште нашем Уберу и израчунајте руту 5 Мир и сигурност уз Убер Преузмите апликацију на наш паметни телефон први корак Без апликације можемо да користимо веб локацију Убер, мада ћемо на крају користити више Убер апликацију. У овом случају, најважнија ствар је да имамо опције за све тренутне платформе и ОС, тако да нећемо имати проблема да их инсталирамо на свој паметни телефон. Апликације су потпуно бесплатне и остављамо их овде у случају да желите преузмите га одмах на свој иПхоне или Андроид уређај: Убер - Затражите вожњу девелопер: Убер Тецхнологиес, Инц. Отворите свој рачун да бисте запослили Убер Сада је следећи корак стварање сопственог налога како бисмо могли да користимо апликацију и услугу уопште. Да ли желите попуст од 5 € на првом путовању? Унесите код ина8к8 у апликацију Убер или региструјте се преко овог линка и можете уживати у тој заслузи за своје прво путовање. У овом случају важно је запамтити да су ваши подаци неопходни да бисте могли да користите услугу превоза, а за то морамо додати број телефона, регистровати е-пошту, прихватити услове и одредбе и коначно створите кључ која ће нам бити потребна за пријаву, па је важно да буде сложена, али да је памтимо за будуће прилике. Поред тога, друга опција је регистрација путем налога друштвене мреже као што су Фацебоок или Гоогле. Прво прихватићемо да апликација приступа нашој локацији да бисмо у сваком тренутку могли знати где смо и докле је возач. Тада ћемо прихватити слање обавештења и следити кораке за стварање сопственог налога. По завршетку регистрације На телефонски број који смо регистровали добићемо СМС да потврдимо рачун и тада можемо почети да користимо услугу. Ова порука ће се послати сваки пут када се одјавимо са паметног телефона, па препоручујемо да се не одјавите директно и на тај начин избегнете употребу ове шифре на сваком од путовања. Плаћање вожње на Уберу У регистрацији апликације омогућава нам да бирамо између начина плаћања готовина истом проводнику можемо додати наша кредитна или дебитна картица или чак можемо да користимо ПаиПал. Начини плаћања напредују и у неким земљама је могуће користити Аппле Паи међу другим сличним начинима плаћања, тако да с тим нећемо имати проблема. Начин плаћања можемо променити у било ком тренутку из саме апликације или директно са веб локације Убер, зато не брините због ње, јер је лако извршити промену када затражимо услугу. Сада када смо све регистровали и спремили са својим налогом, лозинком и бројем телефона доданим Уберу, можемо почети да користимо услугу да иду са једног места на друго у било ком граду у којем послују. Најважнија ствар када се региструјете и други детаљи су како кажу у Уберу: „Уживајте у вожњи“ Наведите одредиште нашем Уберу и израчунајте руту Цену путовања можемо знати пре него што га ангажујемо, па коментаришемо проверу цене или упоређивање са другим превозним средствима у граду. У сваком случају, битно је да сада можемо да изаберемо одредиште тако што ћемо га унети у оквир који каже Где идеш?. Могуће је да се одмакнете од места изабраног у тренутку наручивања Убера, али ништа се не дешава, можемо да изменимо своју локацију пре него што потврдимо превоз кликом на оквир за одредиште. На следећим путовањима нећемо морати поново уносити адресу одредишта ако смо редовни корисници апликације, јер су оне сачуване као пречице док користите апликацију. Поред тога, у неким градовима је дозвољено затражити путовање са заустављањем да покупимо наше пријатеље, породицу или било кога да пође са вама у истом Уберу. Када затражите вожњу, апликација ће аутоматски предложити одговарајуће место за сусрет са возачем. Мир и сигурност уз Убер У Убер можемо ући са екстровертним или интровертним возачем, али оно што нас Убер уверава је да је наша безбедност њихов највећи приоритет за превоз, тако да они већ имају своја средства за бирање возача и путно осигурање за нас. било каквог. Постоји чак и могућност праћења путовања из саме апликације и будите повезани у сваком тренутку ради мира чланова наше породице. У сваком случају, једноставност употребе и прилагођена цена чине ову апликацију заиста занимљивом за премештање са једног места на друго у граду. Погледајте локацију возача у стварном времену да бисте видели колико времена треба да нас прикупи на процењени начин или подаци као што су модел, боја, регистарска таблица и оцена возача / купца у самој апликацији чине ово заиста занимљивим начин кретања по граду. Разборитост је у овом случају важна и погледајте детаље о одабраном Уберу, као што је боја аутомобила или регистарска таблица, пре него што се попнете Важно је И остало је једноставно једноставно можемо проценити возача и извршено путовање у самој апликацији након завршетка обиласка. Ово је важно јер ће касније и други корисници имати доказ о томе возач ће такође проценити наше понашање у унутрашњости возила са самом апликацијом, па је најбоље да се понашате добро и уживате у путовању, тако да се други возачи не брину да ће доћи по нас када нам затребају. Цела путања до чланка: Вести о гаџетима » општи » Туториали » Како се користи Убер Како писати у ПДФ Све што треба да знате о Евровизији 2019


01 фебруар 2015 . У недељу 1. фебруара 2015. године у 11 сати одржаће се музејска играоница под називом "Хајде да се маскирамо", за децу узраста од 5 - 10 година. У теоријском делу деци ће бити представљени обичаји поводом Белих поклада и начин на који су се људи маскирали у прошлости, за време Ускршњих поклада. У другом делу играонице деца ће припремати маске за предстојећу Машкараду, која ће се одржати 20. фебруара 2015. године. Потребно је да полазници понесу вуницу за прављење гомбице. Играоницу воде Владимира Станисављевић и Вијерочка Шипка. 29 јануар 2015 . У четвртак 29. јануара 2015. године у 16 часова одржаће се музејска креативна радионица за пензионере. У креативном делу полазнице радионице ће се упознати са пергамент техником. Гошће из Креативне радионице из Темерина ће представити ову ликовну технику, која датира из средњег века. Радионицу воде Вијерочка Шипка и Константина Себастијан. 25 јануар 2015 . Педагошка служба Музеја Војводине у недељу, 25.јануара, с почетком у 11 сати, у Дунавској улици број 35 организује музејску играоницу намењену деци узраста 5-10 година, под називом " Мој град- Нови Сад ". Деца ће сазнати нешто више о прошлости свога града, а потом ће израђивати и украшавати грб свога града. 18 јануар 2015 . Педагошка служба Музеја Војводине у недељу 18. јануара, с почетком у 11 сати, у Дунавској улиции бр 35 организује музејску играоницу намењену деци узраста 5-10 година, насловљену "У сусрет рођендану мога града".. После приче о настанку града Новог Сада и видео презентације на исту тему, деца ће цртежом приказати зашто воле свој град. Играоницу воде Владимира Станисављевић и Вијерочка Шипка, музејски педагози. 21 децембар 2014 . Педагошка служба Музеја Војводине у недељу 21.децембра, у 11 часова, организује Музејску играоницу за децу узраста 5 до 10 година., на тему " Божићна чаролија". Након разговора о хришћанском празнику Божићу , деца ће креирати божићне и новогодишње честитке. Играоницу воде Владимира Станисављевић и Ивана Степанов Тасић, музејски педагози. 14 децембар 2014 . Педагошка служба Музеја Војводине у недељу , 14. децембра 2014. године, у 11 часова, у згради Музеја, Дунавска 35, организује музејску играоницу на тему ''Прича о новогодишњем дрвету,'' за децу узраста 5-10 година. Деца ће сазнати нешто више о новогодишњем дрвету, када се почела китити јелка, и у којој земљи је украшена прва јелка. У креативном делу играонице:деца ће правити новогодишње украсе за јелку. Играоницу воде:Ивана Степанов Тасић и Љиљана Костић, музејски педагози. Педагошка служба Музеја Војводине у недељу , 7. децембра 2014. године, у 11 сати, у згради Музеја , Дунавска 35, организује музејску играоницу на тему ''Прича о Божићу'' за децу узраста 5-10 година. Деци ће се интерактивниом методом, путем потем поwер поинт презентације представити библијска прича о рођењу Исуса Христа , а у наставку играонице и народни обичаји везани за овај верски празник. У креативном делу играонице: деца ће да праве анђелчиће од папира, као украсе за новогодишњу јелку. Играоницу воде: Владимира Станисављевић и Вијерочка Шипка , музејски педагози.


text: 3. мај (03.05) је 123. дан у години по грегоријанском календару (124. у преступној години). До краја године има још 242 дана. Догађаји 1494 — Шпански морепловац Кристифор Колумбо открио острво касније названо Јамајка. 1500 — Португалски морепловац Педро Алвареш Кабрал на путу ка Индији открио Бразил и прогласио га поседом Португалије. 1791 — Пољски краљ Станислав II Аугуст Поњатовски потписао либералан Устав којим је успостављена парламентарна монархија. То је био други писани Устав у свету, после Устава САД. 1814 — Француски краљ Луј XVIII вратио се, под заштитом савезника, у Париз после безусловне предаје и абдикације цара Наполеона I 1841 — Нови Зеланд проглашен за британску колонију. 1895 — Територије у поседу Британске јужноафричке компаније, јужно од реке Замбези добиле назив Родезија. 1921 — Основана провинција Северна Ирска. 1922 — У Паризу основана Међународна железничка унија, међу оснивачима и представници "Југословенске железнице". 1936 — У Јагодини у организацији Народног фронта слободе одржане најмасовније антифашистичке демонстрације у Поморављу између два светска рата. 1939 — Смењен совјетски министар иностраних послова Максим Литвинов, нов министар постао Вјачеслав Молотов, који је крајем августа потписао пакт о ненападању с нацистичком Немачком. 1945 — Британци у Другом светском рату заузели Рангун, главни град тадашње Бурме, данас Мјанмара, ослободивши га од јапанске окупације. 1946 — У Токију заседање почео Међународни војни суд за Далеки исток, који је судио јапанским ратним злочинцима из Другог светског рата. У процесу који је трајао до новембра 1948, од 28 окривљених седам осуђено на смрт, 16 на доживотну робију, а пет на временске казне. 1968 — Жестоким сукобима с полицијом у Паризу почеле студентске демонстрације и штрајкови због оклевања власти да спроведе реформе универзитета. Студентски протести убрзо захватили и друге европске земље, а протест прерастао у револт против грађанског друштва. 1971 — Валтер Улбрихт се повукао са места генералног секретара Комунистичке партије Источне Немачке. Заменио га Ерих Хонекер. 1991 — У родно село Лелић код Ваљева из САД пренете мошти епископа Српске православне цркве Николаја Велимировића. 1992 — Муслиманске снаге у Сарајеву напале колону возила ЈНА која се повлачила према касарни у Лукавици. Убијено и повређено више официра, војника и цивила. 1996 — Делегати 55 земаља сагласили се, на конференцији Уједињених нација у Женеви, о новим правилима коришћења нагазних мина, али нису прихватили њихову потпуну забрану. 1999 — Током ваздушних удара НАТО на Југославију погођен путнички аутобус код Пећи на Косову. Погинуло 20 људи, 43 повређено. У Новом Саду погођена зграда ТВ Нови Сад. У седишту НАТО у Бриселу саопштено да је за 42 дана ваздушних напада на СРЈ изведено 14.000 летова. 2003 — Конгрес САД, већином гласова, изгласао буџет са скоро 80 милијарди долара намењених рату у Ираку, а део савезницима и борби против тероризма. 2023 — У ОШ „Владислав Рибникар” у Београду се десио масакр када је ученик седмог разреда убио осам особа. Проглашена је тродневна жалост. Рођења 1469 — Николо Макијавели, италијански политички филозоф, војни теоретичар, дипломата и писац. (прем. 1527) 1678 — Амаро Парго, познати шпански корсар. (прем. 1747) 1889 — Бјула Бонди, америчка глумица. (прем. 1981) 1893 — Константин Гамсахурдија, грузински писац и јавна личност (ум. 1975) 1898 — Голда Меир, израелска политичарка, 4. премијер Израела. (прем. 1978) 1899 — Алин Макман, америчка глумица. (прем. 1991) 1902 — Алфред Кастлер, француски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1966). (прем. 1984) 1903 — Бинг Крозби, амерички певач, комичар и глумац. (прем. 1977) 1906 — Мери Астор, америчка глумица. (прем. 1987) 1921 — Шугар Реј Робинсон, амерички боксер. (прем. 1989) 1917 — Киро Глигоров, учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СФРЈ и СР Македоније, 1. председник самосталне Републике Македоније. (прем. 2012) 1919 — Пит Сигер, амерички музичар и активиста. (прем. 2014) 1925 — Оливера Марковић, српска глумица. (прем. 2011) 1933 — Џејмс Браун, амерички музичар, плесач и музички продуцент. (прем. 2006) 1936 — Младен Недељковић Млађа, српски глумац. (прем. 2005) 1942 — Вера Чаславска, чехословачка гимнастичарка. (прем. 2016) 1942 — Ненад Јокановић, бивши начелник општине Травник. 1949 — Леополдо Луке, аргентински фудбалер. (прем. 2021) 1951 — Кристофер Крос, амерички музичар. 1960 — Ејми Стил, америчка глумица. 1961 — Милорад Мандић, српски глумац и ТВ водитељ. (прем. 2016) 1963 — Џеф Хорнасек, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. 1970 — Боби Канавале, амерички глумац. 1975 — Кристина Хендрикс, америчка глумица и модел. 1982 — Ребека Хол, енглеска глумица. 1985 — Езекијел Лавези, аргентински фудбалер. 1986 — Пом Клементиф, канадско-француска глумица и модел. 1989 — Села Су, белгијска музичарка. 1996 — Домантас Сабонис, литвански кошаркаш. 1997 — Ивана Јоровић, српска тенисерка. Смрти 1270 — Бела IV, један од највећих владара средњовековне Угарске. (рођ. 1206) 1481 — Мехмед II Освајач, османски султан. (рођ. 1432) 1856 — Адолф Адам, француски композитор. (рођ. 1803) 1898 — Светислав Вуловић, српски књижевни критичар. (рођ. 1847) 1916 — Падрејг Пирс, вођа Ускршњег устанка. (рођ. 1879) 1998 — Гојко Шушак, хрватски политичар. (рођ. 1945) 2012 — Ненад Шарић Брада, хрватски музичар. (рођ. 1947) 2015 — Зоран Лаловић, српски рок музичар, продуцент и певач хеви метал групе Краљевски апартман. (рођ. 1950) 2016 — Јадранка Стојаковић, југословенска кантауторка. (рођ. 1950) Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан слободе штампе Српска православна црква слави: Светог Николаја Жичког и Охридског Преподобног Јоасафа Српског Метеорита Преподобног Теодора Трихина Преподобног Анастасија Синајског Блаженог Анастасија Синаита Блаженог Григорија - патријарха Антиохијског Светог апостола Захеја Преподобног Атанасија Метеорита Дан Сунца


"Цримсон Острво" 2 - Шта је ово ... "Цримсон Острво" 2? 2018 "Цримсон Острво" 2 фељтон, има поднаслов: ". .. Друже роман Јулес Верне француском до Есопиан преведена Михаил Булгаков" Објављено: Уочи Берлин - Москва 1924, 20. априла. (У категорији "Књижевни недеља"). Б. о. у форми пародије говори о револуцијама фебруару и октобру 1917. године, грађанског рата и могуће будуће интервенције против Совјетског Савеза, као што је виђен руских емиграната, Смена-Векхистс чији орган је лист "Данас" (детаљан опис Сменовекховтси и ставови да Булгаков - види ". испод пете "). Смена-Векхистс препознала совјетску власт, позвао имигранте да сарађују са њим, и у случају напада од стране страних сила на Совјетског Савеза да се придруже редовима Црвене армије. Многи Лампоон ликови имају очигледне историјске прототипова. Лидер и господар беле Арапов Сиси-Буси - ово је последњи руски цар Николај ИИ (1868-1918), "Терри Негро", пијаница и беспосличар Кири-цоокие - Шеф Привремене владе, АФ Керенски (1881-1970), Фебруарска револуција упоредио вулканске ерупције, t. e. одређени катастрофа, и т. ум. Тхе Фореигн Инвадерс ликови представљени романи француски писац научне фантастике Јулес Верне (1828-1905). Господ Гленарван и Паганел су узети из "Деца капетана Гранта" (1867-1868). Сем Цримсон Острво Булгаков је "под 45. степену" у Тихом океану, тачно тамо где је Жил Верн је и Јужно острво Новог Зеланда, у близини обале од којих је скоро убила хероје романа.Мицхел Ардан је лик романа "Од Земље до Месеца" и "Око Месеца" (1865), капетан Хаттерас је ушао у Булгаковски БВ. из "Авантуре капетана Хаттераса" (1866) и Пхилеас Фогг - из романа "Око света за осамдесет дана" (1873). Сложенија родословија од команданта рута Рики-Тики-Тави. Његово име - име приче о енглеског писца и песника, добитник Нобелове награде Рудиард Киплинг (1865-1936), који је име слатка животиња мунгоса. Рики-Тики-Тави Булгаков пародира одређену генерализовану слику бијелог генерала који се испоставило да је у егзилу. Касније, када је 1927. године Булгаков написао на основу феуиллетона БВ. плаи "Цримсон Исланд", тај лик постао командант Ликке-Тикки, а добио специфичне карактеристике биографије Вхите Опште ИА Сласцхова, послужила је као прототип Кхлудов у представи "Рун". У вези са овом трансформацијом лика, неочекиван значај, скоро пророчан, стицао је убиство Рики-Тики-Тави на Бољевичком острву. , у многим детаљима које су поновљене у епизоди убиства Јуде из Киријатха у "Господару и Маргарита". У представи "Цримсон Исланд" Ликке-Тикки, као и његов прототип ИА Свеетер помера на страни Индијанаца и Етиопљани служе у њиховој војсци, Т. Д. Ка белој Арап понашају као Јуда. Касније, у јануару 1929. године, убијен је ИА Слашчев, као да понавља судбину карактера феуиллетона, који је у игри имао своју биографију. Један од најважнијих извора за Б. о. Служио је као још један прича о Булгаков, писац Јевгениј Замиатин (1884-1937), "Арап" (1920), који исмевали двоструко морал бољшевика против насиља током грађанског рата. Нарација у Замиатин је у име Индијанаца, који се боре да живе у једној од њих са отока Буан Арап: "Јутрос Мур њихов у реку ухваћен.Па, тако добро, тако добро: све - сирлоин. Супа вара, Цхопс СРЈ - али са луком, сенфом, посољеној Нижин ... јаког надоласка млека: Господ је послао "Када Арап, заузврат, је пржена ражња црвене коже, то је веома другачија реакција:" - Да ли је - крст који Зар га немаш? Наши, редскин, пукли. И не стидите се? - А зар нисте направили од наших пецива? Анто чије кости леже? - Каква глупост! Патка, у ствари, једли смо твоје арап, а ви - наш, редскин. Да ли је могуће? Дозволи ми, ви ђаволи, а затим пропржите други свет! " Читаоци који су упознати са причом Замиатин Булгаков Б вл. Ако евоцира енергично усађена комунистички мит режим оправдања, па чак и доброчинство Црвеног терора, који . је наводно само реакција на достојан свих осуде белог терора и Замиатин Булгаков схватио лажност мит о ВБ наговештај "Арапиа" је проблем оправданости дата је индиректно црвени терор - .. кроз демонстрације смешно про совјетска верзија историје . Еволуции и грађански рат Булгакова енциклопедија -. Академик 2009.


text: Дисциплинска комисија ФСС-а данас је донела одлуку да се фудбалски клуб Нови Пазар кажњава са две утакмице играња на домаћем терену без присуства публике. Први од та два меча управо се игра у недељу када гостује наша екипа, после вечерашње утакмице са Бордоом. Ова одлука је донета на основу лошег понашања навијача овог клуба на претходном готовању када је изазвана туча. После свега, ова одлука можда и неће бити толико лоша по наш клуб с обзиром на то да се зна колико навијачи овог клуба не подносе госте из Београда, као и да би вероватно веома мали број наших навијача успео да добије карте, а камоли уђе на стадион. Поред тога на прошлогодишњем мечу били смо сведоци да су наши играчи били гађани разним предметима уз аут линију, те се стварала варварска атмосфера. Овако ће услови „тишине“ бити исти за обе екипе, па ће само фудбал бити у првом плану. Вест можете коментарисати и на нашем форуму овде.


Мајстори трубе: Подржавамо Гучу, хоћемо разговор са организаторима Мајстори трубе: Подржавамо Гучу, хоћемо разговор са организаторима 10.06.2016. 11:29 | 8 коментар(а) Гуча - Мајстори трубе Дејан Лазаревић из Пожеге, Дејан Јевђић из Расне и Вељко Остојић из Злакусе упутили су писмо организаторима Драгачевског сабора у којем износе критике али и велику подршку Гучи за коју кажу да је увек била и биће на првом месту. Ова тројица велемајстора, омиљених у народу, кажу да су годинама неоправдано скрајнути, док су славу највеће трубачке престонице присвајали углавном неки други појединци. ,,Не може да се заборави да су трубачи деценијама спавали по школама, на улицама, под шаторима, да су сами себи плаћали иоле нормалнији смештај, да су свирали и дан и ноћ за потребе организатора у програмима Сабора, и то без икакве надокнаде! Па где то у свету има? На ком фестивалу? И опет бисмо свирали за сабораше, за народ, без престанка седам дана – бесплатно. Али, само да нас неко лепо пита. Да се договоримо. Да нам не наређују. Да заједно вратимо Сабор народу! А све смо могли да се договоримо. Сматрамо да је лепо да се врате сви мајстори у Гучу, али не да се такмиче. Јер, шта ће онда значити 56 година старо финално такмичење сениорских трубачких оркестара“ каже се у писму. Тројица пожежана кажу да су увек спремни да дођу и подрже Гучу, и траже од организатора састанак на којем ће се као људи, које је створила Гуча и коју су они стварали својим знојем, договорити око свега, у интересу светковине која исписује шесту деценију постојања. На разне притиске одговарају: ,,Не плашимо се ми никога, најмање својих колега, мајстора. Плашимо се само за Гучу! Зато се, на крају, обраћамо и самим организаторима: Хајде да се договоримо, да заједно вратимо Сабор народу, јер он само њему и припада! Обећавамо да ћемо увек подржати Гучу, да ћемо свирати и увесељавати сабораше, радити оно што најбоље умемо“ - каже се на крају писма тројице најомиљенијих трубачких мајстора у овом делу Србије. Тројица величанствених – њихов зној а туђа слава Иначе, Дејан Лазаревић је врстан мајстор, вишеструки победник Гуче исто као и Дејан Јевђић, и они су безброј пута саборску престоницу залили знојем на задовољство љубитеља трубе. Ова двојица дивних младих људи изузетних људских и трубачких врлина, заједно са професором Вељком Остојићем који важи за најшколованијег трубача, јесу уствари они којима припада огроман део славе Гуче. Али, славу су приграбили неки други, па данас наводно свирају неку другу врсту плех музике. Тачно је да се неоправдано много пажње и медијског простора посвећује управо таквима, али време је да се та неправда исправи, а слава Гуче стави на леђа онима која су највише зноја пролили и најмање од тога добили. Заменик председника Општине Лучани и председник Извршног одбора Сабора Миливоје Доловић, фото: ГЗС Доловић: Сви желимо исто и најбоље за Гучу "Реч је о сјајним трубачима и младим људима које сви желимо у Гучи на такмичењу мајстора трубе. О свему ћемо разговарати. Све што је лоше било у прошлости нека нам кажу јер, надам се, имамо исти циљ да сачувамо српску трубу и трубаче које народ воли", рекао је заменик председника Општине Лучани и председник Извршног одбора Сабора Миливоје Доловић. Према wеговим речима, организатори чине све што је у њиховој моћи да обезбеде максималне услове за смештај и регуларност такмичења. "Нека они сами предложе пропозиције, жири и такмичарске нумере. Народ хоће да на главној бини у Гучи види најбоље, а то су мајстори трубе. И они ће видети колико смо тога ове године променили набоље. Никога не фаворизујемо нити ћемо. Има места за све, али је тачно да славу Гуче ће проносити само они који "продју" кроз Гучу", закључио је Доловић. minimaus | 13.Jun 2016.09:00 h Zlatiborac,Lazarevic vec JESTE sampion i velicina.Ubedljivo najbolji trubac svog vremena kod nas i u svetu.Nema on kome sta da dokazuje.On je svoje dokazao i nastavio da dokazuje kroz kvalitet svog rada.Sada kad je sve postalo komerciala i otimacina organizatori se setili trubaca!Pa jos da im sviraju za dzabe.I da im se ne javi da sviraju.Ali zato glasno da se zapreti oduzimanjem pisma!Pazi Boga ti!Da nisu unistili sabor dovlaceci i promovisuci polusvet(taj isti polusvet koji je digao Petrovica u lazne visine pa ga onda sam oslobodio takmicenja jer bi bio oduvan od boljih)a koji debelo kosta ostalo bi i za te nesrecne trubace nesto.Promasili ste poentu covece,dosta im je malverzacija,dosta im je da na SVOM saboru trubaci budu zadnja rupa na svirali.Da sam ja trubac ne bih se ni odazvala saboru a kamoli isla na namesteno takmicenje pod pretnjama!Kako ih bre nije sramota!A i vas i vama slicne istomisljenike.Zapamtite da iza Lazarevica stoji narod.To je malo teze srusiti nego ove placenike koji stoje iza "virtuoza" Lazarevic je Bog za sve njih.Doktor nauka bre! Cacanin | 13.Jun 2016.07:49 h Puna podrska organizatoru. Ovo će biti jedan od najboljih Sabora. Za sve i svačiji ukus. Trubači bez Guče ste samo senka. SVI U GUČU. Zlatiborac | 12.Jun 2016.15:55 h Veljko je prosle godine bio predsednik zirija. Sve nas je potcenio rekavski da mi "beli" neznamo nista a nagrade dao kolegama sa juga. A sad kad on treba da se pkkaze na delu bezii. Nema vise laznih velicina u Guci. A samo VELIK su oni koji se popnu na binu u Guci. Ako volite narod iza koga se zaklanjate onda izvolte. Drgog vam nema. Osim Dejan Petrovica svi ste vi bez Guce ubrzo proslist. Lazarevicu sad ti je sansa da postanes Sampion i najbolji. Nemoj da bezis od toga. Samo ti je konkurencija Ejrem ali ne nepremostiva. Dobro je sto vi niste na spotu jer bi onda ispalo da ste favorizovani. Bas "svasta" | 12.Jun 2016.10:55 h Ako volite narod kao sto tvrdite onda u Gucu na binu. To narod trazi od organizatora. A vi izgleda trazite izgovor jer ste kukavice. Ne slusajte Jevdjica. Ko njemu daje za pravo da pidbunjuje trubace. Za nekoliko godina ko ne bude bio u Guci na glavnoj bini za njega se nece cuti. SAMO NAJBOLJI IDU NAPRED. Trubac | 12.Jun 2016.08:29 h Mi smo trubaci cisti sviraci. Drzimo pridike Guci i organizatorima a da nije njih niko za nas ne bi cuo. Ovde je samo jedan problem. Hoce "majstori" da u Guci imaju koncerte i svuraju za pare (kao zvezde) a ne da se takmice. A kako su neki od ovih bukadzija dobijali nagrade to svi znamo. Lekari, inzenjeri, profesori...zavrsili fakultete i doktorate pa moraju da polazu za licencu. E PA GOSPODO POKAZITE STA ZNATE. Ovde je kolovodja Jevdjic. Cega se plasi profesor Ostojic a Lazarevic je najbolji i treba da se otkaci zavere losijih. Ovo je odlican potez organizatora. www.dor | 11.Jun 2016.20:09 h Dejan Lazarevic je najbolji trubac u Srbiji. Ne treba da se drzi uz Jevdjica. Niti on niti Veljko. Svi znaju ciji je Jevdjic pulen. Taj je propao a i on sa njim. Nema vise mucke. minimaus | 11.Jun 2016.14:45 h Ako je godinama unazad dozvoljeno da se nase sajkace prodaju u svim duginim bojama na najvecem festivalu koji oznacava korene srpstva onda nije za cuditi sto na standovima imamo kinesku robu koja je zamenila suvenire Guce,trube,Dragaceva i narodnih nosnji a pod satrom gologuze striptizete,srpsku snajku Severinu,kojoj izgleda ova "titula" srpske snajke automatski daje pocasno mesto u Guci,pa pored drogiranih rokera tu su i razno razne pevaljke i nazovi "zvezde" a imamo i samozvanog "najboljeg srpskog virtuoza" Petrovica,kojem je usput receno ispod casti takmiciti se u Guci jer on je sada jelte,u nekoj drugoj prici,onoj elitnoj,naravno uz guranje i podrsku "kraljice majke" i politike dobijamo Gucu kakvu danas imamo.A danasnja Guca i ono sto predstavlja ili bi trebala predstavljati je ravno k..cu. Mene samo interesuje stav organizatora i na osnovu cega se smatra da je naslov "Petrovic ipak u Guci" prikladan za reklamu kad vec u sledecem izdanju istog lista imamo vrhunske majstore trube koji su znojem i kvalitetom svog rada postigli i prestigli ono o cemu bi "virtuoz" mogao samo da sanja da slavu nije gradio na imenu svoga oca a kasnije uvlacenjem pod suknju majke politike u cijoj je zastiti do danas.Kako je moguce,dakle kako je moguce da se citajuci dva clanka u"Novostima"dobija utisak da dolaskom "virtuoza" Guca prima "sveto lice" a mi kao treba da padnemo u trans sto smo pocastvovani njegovim prisustvom, dok kraljevi trube kao sto je to recimo jedan Dejan Lazarevic dobijaju omalovazavajuci naslov "trubaci iz zapadne Srbije" Pa gospodo organizatori ako smatrate da Petrovic cini Gucu,zovite ga nek Vam duva,posto svi drugi orkestri izgleda nemaju ama bas nikakvog znacaja za vas.A da jbt, zvali ste ga vec...i sta kaze? On je iznad tog nivoa. Zaboravili ste da Gucu cine TRUBACI. Oni su Guca. Narod je Guca.Previse ste se zaneli u svojim prljavim igrama gospodo organizatori,bez trubaca svirali bi vi k..cu a ne pijanim strancima i razvratnoj mladezi koju derete kako vam se prohte! Ako vec niste u stanju da sacuvate znacenje sabora trubaca bar imajte toliko dostojanstva da se sa postovanjem odnosite prema tim "ostalim" kraljevima trube zbog kojih narod verovali ili ne jos uvek dolazi u Gucu! Samo zbog njih!Sto se tice pretnji za oduzimanje majstorskog pisma- ne skacite sami sebi u stomak i ne odmotavajte klupko koje ste sami zapetljali dragacevac | 10.Jun 2016.11:56 h Svaka cast za komentar. Dolović znam da je razgovarao sa svima. Nemaju petlju da se takmiče sa Bobanom Markovićem i Dejanom Petrovićem. Svi znaju da je Jevđić XXXXXX X X X X . Sad ga taj nagovara da rusi a on rusi iako mu je uzeo pare. Neznam što više pustate da ovi klinci mešetare. Lazareviću i Ostojiću nije mesto sa Jevđićem. sto jes jes | 10.Jun 2016.20:11 h O cemu ti pricas?DEJAN Petrovic lepo kaze da podrzava Gucu ali da sada svira neku drugu muzuku i to radi perfektno,preksinoc u Lucanima koncert za pamcenje.Majstoriu pismu lepo zapazaju da bi njihova LIGA SAMPIONA obesmislila pravo takmicenje za prvu trubu.Postkomunisticke ideje jednih te istih ljudi vec dve decenije vise ne prolaze.Ucene su davna proslost,treba sesti i videti kako mogu da pomognu.Sunovrat je poceo promenom termina takmicenja i cekanja proglasenja pobednika u ponoc,sa va, trometom bez prangija.Red bi bilo da objavite nema lose namere,naprotiv... Dejo izdo | 10.Jun 2016.23:27 h Dejan Petrovic je preksinoc imao 350 ljudi na koncertu zahvaljujuci maturi i deci,..Alo njega nema bez guce prigrabaio je slavu,..Lazarevic jevdjo veljko, podrska alal vera momci sto jes jes | 11.Jun 2016.09:25 h Koncert odrzan povodom dana opstine,trg pun,ponavljam svirka perfektna.Vise volim muziku ove trojice majstora i zato treba coveka pustiti da svira sta zeli.Neka propadne ako treba i niciju slavu nemoze uzeti,to su gluposti.Sviranje majstora se svelo uz tortu i pred opstinama a od toga se nezivi... Прес: 71.556.764 посета


Странице: 1 ... 6 7 8 9 10 [11] 12 13 14 15 16 ... 66 Аутор Тема: Y-днк хаплогрупа I2 (Прочитано 244340 пута) « Одговор #200 послато: април 08, 2015, 11:49:10 пре подне » Цитат: млађо април 08, 2015, 11:21:45 пре подне Млађо, хвала на информацијама. Грана Z16983+ je огранак хаплогрупе И2а Динарик Југ. Међутим не тако млада грана, могуће је да је настала још у периоду сеобе Словена. Код нас је присутна код тројице тестираних: Марковића, католика из средње Босне, Озимковића, Србина из средње Босне, Дапчевића из Зете, поријеклом Бјелоша са Цетиња. С обзиром да овој групи изгледа припада и њемачки, саксонски кластер од неколико хаплотипова, али и чешки Блахници, чини се да су припадници ове подгране дошли из тог сјеверозападног правца. Пронађен је само један источни припадник, Украјинац Илченко. Поред маркера 561 о којем је писао Зденко, мислим да је за ову групу значајан и маркер 391, који је код већине у овој групи 10, тако да ме припадност Озимковића овој групи није зачудила. « Одговор #201 послато: април 20, 2015, 06:54:54 пре подне » Dobio sam poruku od Zdenka Markovića u kojoj me obaveštava da je terminalni SNP Vukobratovića (u vašoj tabeli I2a1b, rod F, bez bližih srodnika) - S17250. Negativan na Z16983. Za mesto porekla možete slobodno staviti Ploča, Lika (blizu Udbine). « Последња измена: април 20, 2015, 06:56:41 пре подне Željko Jarić » « Одговор #202 послато: април 20, 2015, 08:01:42 пре подне » Цитат: Željko Jarić април 20, 2015, 06:54:54 пре подне Жељко, хвала на новим информацијама за Вукобратовића и Гаљена. « Одговор #203 послато: мај 15, 2015, 04:23:00 поподне » https://www.youtube.com/v/JVORv_DPJ8A « Одговор #204 послато: мај 19, 2015, 11:27:30 пре подне » Како сам ја успио да схватим до сада је са нашег пројекта Биг Ипсилон урадио једино Невски. Гледајући до сада откривене снипове долази се до закључка да је наша И2а грана усљед тога слабо истражена. Била би велика корист када би се могао још неко тестирати на Биг са наших простора (претпостављам да има испитаних из других регија). Ево ја предлажем, мада нисам припадник те ХГ, а имајући у виду да сам Србин па Словен, да се оснује некакав фонд, гдје би сви заинтересовани уплатили нешто симболично средстава да се уради бар још један Биг. Могло би се утврдити ко од форумаша који су И2а је заинтересован да се тестира, и да му се тако помогне. Видим да је Јерковић размишљао о томе па рецимо (један од приједлога) је да то буде он. Ја бих ево донирао 10е за такво испитивање. « Одговор #205 послато: мај 19, 2015, 12:22:30 поподне » Цитат: Ljiljan мај 19, 2015, 11:27:30 пре подне Аврамијевштаци "I2a", њих двојица из одвојених/различитх грана, урадиће BigY тест...тренутно се чекају неки други разулати...али са наше стране ћете имати подршку. « Одговор #206 послато: мај 19, 2015, 12:25:36 поподне » Obojica iz I2a? Svaka čast! Mislim da ideja nije loša, može se ovako skupiti bar 30% sredstava, a onaj ko hoće da se testira naravno će morati snositi većinu troškova (nažalost sa ovako jakim dolarom je skuplji bigY sada nego prije godinu dana - bez ozbira na pojeftinjenje). Šta mislite o ideji? « Одговор #207 послато: мај 19, 2015, 01:13:53 поподне » Цитат: Ljiljan мај 19, 2015, 12:25:36 поподне Да, обојица су из хаплогрупе "I2a": један је: I2a-...L621>CTS10936>CTS10228>S17250>Z16983/A356 други је: I2a-...L621>CTS10936>CTS10228>S17250 and Z16983/A356- Финансираће се путем пројекта "Истраживање родова који славе св.Аврамија Затворника". Прикупљање средстава за тестирање осталих из хаплогрупе "I2a" јесте свакако пожељно...мислим да би ту могао бити од помоћи господин Зденко Марковић са "Dinaric Alps project"-ом. « Последња измена: мај 19, 2015, 03:16:45 поподне млађо » « Одговор #208 послато: мај 19, 2015, 01:39:38 поподне » Ајте браћо I2 динарци!!! Колико видим, I1 већ има неколико одрађених Бигија, а један је у процесу. « Одговор #209 послато: мај 19, 2015, 03:00:59 поподне » Eh, smiješno je to, čini mi se da na J1 projektu ima trenutno više od stotinu BigY i pedesetak FullGenome « Одговор #210 послато: мај 19, 2015, 05:33:41 поподне » Ево ја предлажем, мада нисам припадник те ХГ, а имајући у виду да сам Србин па Словен, да се оснује некакав фонд, гдје би сви заинтересовани уплатили нешто симболично средстава да се уради бар још један Биг. Могло би се утврдити ко од форумаша који су И2а је заинтересован да се тестира, и да му се тако помогне. Видим да је Јерковић размишљао о томе па рецимо (један од приједлога) је да то буде он. Ја бих ево донирао 10е за такво испитивање. Хвала, Љиљане! Замисао йе добра, трѣбайу ни Велики Ипсилони као хлѣба. Я сам двояко спреман помоћи, слично као Љиљан, али и попустом на Велики Ипсилон од 100 долара. Ево шта писах ових дана. Ако ми се у међуврѣмену не яви неко из друге лозе. Цитат: Александар Невски мај 18, 2015, 08:05:57 поподне Имам купон од 100 долара попуста за Велики Ипсилон. Истиче 17-га йуна ове године и даћу га првому учестнику нашега разговаралишта желећему урадити Велики Ипсилон койи ми се яви личном поруком. Ако таквога има. Цѣна Великога Ипсилона йе сада мања него што бѣше на почетку, и кошта 595 долара. Што значи да йе са попустом 495 долара. Па ко йе вољан, нека ми се яви. Напомињем да су се ФТДНАовци изгледа доста извѣштили са Великими Ипсилоны, неколико послѣдњих урадише за 4 недѣље. А израда мойега испита траяше пуних 18 недѣља. И на крайу, свака част Млађу! Платити Динарцемъ два Велика Ипсилона йе више него великодушно! « Одговор #211 послато: мај 22, 2015, 01:44:10 поподне » Коначно имамо добру вѣст у вези подѣле йужнога огранка Карпатско-Динарске лозе: Милатовић из Црне Горе има управо урађене исходе Великога Ипсилона, и у њега йе откривена промѣна већ нађена у Пољаку Лубиниецком/Добсону. Значи, имамо нов подогранак у йужној грани. Йош уредитељ И2а Подухвата Зденко нѣйе обявио о койой промѣни се ради (или више их?), али се може очекивати да ће ускоро бити доступна народу за испитивање. 386593 Милатовић Црна Гора И-ЦТС10228 13 24 15 11 14-16 11 13 13 13 11 31 17 8-10 11 11 26 15 19 31 12-14-15-15 10 11 21-21 15 12 18 16 35-36 11 10 11 8 15-15 7 12 10 8 11 9 12 22-22 16 10 12 12 12 7 10 31 22 13 15 10 13 11 11 12 9 30 14 8 14 11 29 27 19 12 11 11 13 11 9 13 11 10 11 12 31 11 12 22 15 11 11 23 15 18 11 25 15 11 15 23 11 22 18 10 15 21 9 12 11 Зайедничке врѣдности койе нѣсу найчешће у Карпатско-Динарской лози између њих су: 561 = 15 (16 йе срѣдња) ЦДЫ 35/36 (34/35 је срѣдње) 447 = 26 (25 йе срѣдња) Ко има неке од ових йе добар прѣдложеник за испитивање упада ли са њима у подогранак. « Одговор #212 послато: мај 22, 2015, 03:24:11 поподне » Цитат: Александар Невски мај 22, 2015, 01:44:10 поподне Невски, да ли ти имаш ту промјену карактеристичну за Лубиниецког и Милатовића? Чини ми се да Милатовић није СТР посебно близак никоме. Не посједујем ни једну од ових заједничких вриједности које наводиш. Зна ли се одакле је Милатовић и коју славу слави, којем племену и братству припада? « Одговор #213 послато: мај 22, 2015, 03:41:33 поподне » Синишо, провѣрих и себе и тебе и йош неке и нико од нас нема нийедну од њих. Могуће йе да су испитани Милатовићи из Дабовићъ (Св. Петка), села испод Острога, могуће порѣклом из горње-команскога села Милата (види поговоре овдѣ http://www.poreklo.rs/2012/02/24/milatovi%C4%87/), одакле су каснийе потиснути од досељених Радуловићъ и Бездановићъ. Данас у Милатах живе само Радуловићи и Бездановићи. « Одговор #214 послато: мај 22, 2015, 05:15:07 поподне » Цитат: Александар Невски мај 22, 2015, 03:41:33 поподне И ови Милатовићи у Дабовићима су заправо поријеклом Чевљани. Чево као да је матица за И2а Дин Југ родове: Озринићи, Бездановићи, Милатовићи, Авдаловићи, Глушчевићи, а није далеко ни Грахово гдје су још Милићевићи, Ковачевићи. Из овога произилази да само у нашој И2а Дин Југ грани већ имамо минимално три огранка, која су се раздијелила у сјеверној постојбини. « Одговор #215 послато: мај 22, 2015, 11:07:21 поподне » И кнез Богдан Војинић чије се потомство развило у Ровцима и обе Мораче, пореклом је из села Војинићи (Војновићи) које је давно ушло у састав Кчева, а према предању најдаљим пореклом је из Херцеговине, што је у складу са резултатима мог ДНК теста који је показао да сам И2а Динарик, који иначе доминира у овој области. « Одговор #216 послато: мај 23, 2015, 11:06:26 пре подне » Рачунах мало старост балканских И2а ДН. Из прорачуна произилази да су Наумов (Македонија), Даутев (Бугарска, Помак) и Бојаџијев (Бугарска) имали заједничког претка пре 1050 година (35 ген.). Када у прорачун убацим Глумца из Лике и Мирила из Далмације (који би, према предању, могао бити пореклом из Македоније), време до заједничког претка се помери на 1350 година. Можда је то и случајност, али старост им се поклапа са временом доласка Словена. « Одговор #217 послато: мај 23, 2015, 12:17:12 поподне » Цитат: Небојша мај 23, 2015, 11:06:26 пре подне Я када убацим све познате Динарце у прорачун, њих неколико стотина, добиям около 73 колѣна. Мислим да се рачунањем само са балканскима неће добити много мање, йер су сеобом Словена на йуг дошли припадници разноразних тадашњих огранака. « Одговор #218 послато: мај 23, 2015, 12:48:16 поподне » Цитат: Александар Невски мај 23, 2015, 12:17:12 поподне Ово је прорачун само за неке Северне Динарце. Да ли си пробао да убациш у калкулатор балканске И2а ДН? Слажем се да су и они вероватно разноврсни, као и неке Р1а гране. Ипак, њих је много мање него И2а ДС, па се можда може доћи до занимљивих резултата. Евидентно је да се Динарик Север јавља код Бугара, Македонаца и Грка, док је епицентар Јужних Динараца у Босни и Херцеговини. « Одговор #219 послато: мај 23, 2015, 03:44:32 поподне » Цитат: Небојша мај 23, 2015, 12:48:16 поподне Нѣсам никада рачунао за сѣверњаке издвойене йер не видим шта би се тиме добило. И код нас има разних огранака како сѣверних тако и йужних. Имаће смисла када се сѣверњаци буду СНПовима разврстали на мање подгране, па онда за њих понаособ покушати одредити старост.


Тамбурица без граница од 20. до 22. јуна | Dnevnik Насловна страна Нови Сад Тамбурица без граница од 20. до 22. јуна Тамбурица без граница од 20. до 22. јуна 13.05.2019 • 21:23 21:28 Највећи светски фестивал тамбурашке музике „Тамбурица фест” ће 12. пут заредом од 20. до 22. јуна у центру Новог Сада и Петроварадинској тврђави окупити и до 600 тамбураша, те разнолике саставе из бројних земаља Европе. Фото: Конференцији за новинаре поводом овогодишње приредбе „Тамбурица фест” фото: В. Бијелић Како је речено на конференцији за новинаре, одржаној у чарди „На крај света” у Ковиљу, овог пута ће се на најбољем фестивалу етно-музике у Европи такмичити девет тамбурашких оркестара из осам земаља, а у ревијалом делу програма наступиће yипси симфони оркестар „100 виолина” из Будимпеште, ансамбл народних инструмената „Зарни Јољ” из Руске Федерације и певачица Лепа Брена. Манифестацију, која је оцењена и као најбоља туристичка у Србији, су на конференцији најавили директор фестивала др Јован Пејчић, уметнички директор фестивала Јован Адамов, уредник музичког програма Данило Нинковић и специјална гошћа Лепа Брена. Пејчић је рекао да ове године први пут уводе нову такмичарску категорију, такмичење за најбољу ауторску песму, уз надметање вокалних солиста који ће их извести на сцени. – Ове године ће се такмичити 12 вокалних солиста, а жеља нам је да наш фестивал еволуира и да имамо такмичење вокалних солиста из Грчке, Русије, Италије, Шпаније, Европе, да то буде један од најбољих фестивала у региону, на који ће се одазивати велика имена и да остану записане нове песме које ћемо чувати и неговати – казао је Пејчић и захвалио се амбасади Мађарске која је ове године земља–пријатељ фестивала. Јован Адамов је рекао да су након 12 година успели да тамбураштво значајно дигну с нивоа кафане, те да се изнова труде да припреме концерт с богатим и разноврсним репертоаром.Лепа Брена је нагласила да ће 22. јуна извести неколико својих песама уз тамбурашки оркестар, о чему је одувек маштала. – Код нас је заиста лако направити и организовати нешто, али трајање је категорија коју носе само прваци и због тога ми је посебно драго што ћу бити саставни део нечега што изузетно волим – рекла је позната певачица.– Посебно ме радује то што ће на фестивалу учествовати млади тамбураши и што ћемо показати да на тамбурици може да се свира било која музика и да она има лепу поруку. Музика спаја људе и нема пасош. Тагови: Тамбурица фест Нови Сад ТАМБУРИЦА ФЕСТ Новосадски Велос најбољи ансамбл сетног звука Нови Сад Вечерас почиње једанаести Светски тамбурица фест


Atlético Petroleos de Luanda резултати уживо, распоред и коначан резултат - Фудбал - SofaScore Atlético Petroleos de Luanda резултати уживо, распоред и коначан резултат - Фудбал Не постоје скорашње утакмице за тим Atlético Petroleos de Luanda. Менаџер Toni Cosano Стадион Estadio 11 de Novembro Капацитет 50000 Град Luanda, Angola Atlético Petroleos de Luanda 2-2 Mamelodi Sundowns О Atlético Petroleos de Luanda Atlético Petroleos de Luanda резултати уживо (и онлајн видео пренос утакмице уживо - live stream*), поставе, распоред утакмица и резултата Atlético Petroleos de Luanda игра следећу утакмицу 31. Jan 2020 против USM Alger на такмичењу CAF Champions League, Group C. Када меч почне, моћи ћете да пратите Atlético Petroleos de Luanda против USM Alger резултате уживо , стање на табели, резултат уживо ажуриран из минута у минут и статистику меча. Можемо имати и видео са головима, најзанимљивијим детаљима и вестима које су везане за мечеве тима Atlético Petroleos de Luanda, али само уколико они свој меч играју у некој од најпопуларнијих фудбалских лига. Претходни меч тима Atlético Petroleos de Luanda био је против Mamelodi Sundowns на такмичењу CAF Champions League, Group C, меч се завршио резултатом 2 - 2 . Таб "Утакмице" за Atlético Petroleos de Luanda приказује последњих 100 утакмица спорта фудбал са статистиком и приказом победа, нерешених утакмица и пораза. Такође, приказан је и распоред утакмица које Atlético Petroleos de Luanda треба да одигра у будућности. Atlético Petroleos de Luanda график учинка и форме је јединствени алгоритам SofaScore Резултати уживо Фудбал, који ми генеришемо из последњих 10 мечева тима, статистике, детаљне анализе и нашег сопственог знања. График може да Вам помогне у клађењу на мечеве које игра Atlético Petroleos de Luanda, али имајте у виду да SofaScore LiveScore не преузима никакву одговорност за финансијске и друге губитке који су директно или индиректно настали као резултат ослањања на информације преузете са наше странице. У детаљима меча нудимо вам линк за уживо гледање Atlético Petroleos de Luanda USM Alger пренос уживо , спонзорисано од bet365. Ако је овај меч покривен од bet365 пренос можете гледати Atlético Petroleos de Luanda USM Alger на свом рачунару или на мобилном телефону - iPhone, iPad, Android или Windows phone. Имајте у виду да интелектуална права поседа да се стреамују такви догађаји су често у поседу на нивоу земље тако да, у зависности на вашу локацију, могу бити одређени догађаји који су недоступни за преглед због таквих рестрикција. Тренутна постава Atlético Petroleos de Luanda је: Нападачи: Jacques Tuyisenge, Dolly Menga, Yano, Tony, Karanga, Dennis Sesugh, Picas Везни играчи: Ricardo Job, Herenilson, Manguxi, Wilson, Trésor Sousa, Pedro Agostinho, Isaac Mensah, Carlinhos, Alem, Benvindo Afonso, Mateus Domingos, Jonas Bugos, Job, Diógenes João, Danny, Megue Дефанзивци: Eddie Afonso, Nary, To Carneiro, Ary Oliveira, Danilson, Élio Martins, Inusah Musah, Kelson Голмани: Gerson, Augusto Mualucano, Elber Можете кликнути на било ког играча из било ког тима са десне стране и видети његове личне информације као што су националност, датум рођења, висина, да ли је левак или дешњак, позицију, вредност и историју трансфера. Такође постоји статистика за сваког играча у свим такмичењима, сви мечеви у којима је играо и у којима је стартовао, минути проведени на терену, број голова које је дао, број картона и још много тога. Atlético Petroleos de Luanda листа стрелаца се обнавља уживо за време сваког меча. SofaScore фудбал резултати уживо је доступан у виду iPhone и iPad апликације, Андроид апликације на Гугл плеј продавници и као апликација за Windows телефоне. Можете наћи у свим продавницама на различитим језицима тако што укуцате "SofaScore". Инсталирајте "SofaScore" апликацију и пратите све Atlético Petroleos de Luanda мечеве уживо на вашем мобилном телефону!


text: У оквиру процеса преласка са аналогног на дигитално емитовање телевизијског програма Министарство трговине, туризма и телекомуникација објављује Обавештење којим се позивају привредни субјекти који обављају делатност трговине у складу са Законом о трговини да се региструју ради реализaције шеме помоћи угроженим потрошачима путем ваучера. Реализација шеме помоћи подразумева доделу ваучера угроженом потрошачу за субвенционисану куповину опреме за пријем сигнала дигиталне телевизија, односно Set Top Box уређаја (СТБ уређај) у висини од 3.000,00 динара који има жиг гаранције „digital TV“. На основу ваучера угрожени потрошач остварује субвенционисану куповину СТБ уређаја у продајним објектима трговаца.


source: CulturaX

text: Чешка укинула полицијски сат и отвара радње, ресторане, услуге и културу Чешка је данас послије више од мјесец дана строгих санитарних мјера због пандемије ковид-19 укинула полицијски сат отворила радње и тржне центре, ресторане, услужне делатности, музеје, галерије, спорт али уз поштовање блажих санитарних мјера. У Чешкој су у сриједу тестовима откривена 4.563 новозаражена вирусом корона, што је за 365 мање него претходне сриједе, преминуло је 50 људи чиме је укупни број жртава пандемије вируса корона достигао 8.515 преминулих, саопштило је нове статистике чешко Министарство здравља. Од почетка пандемије вирусом корона у овој земљи од 10,7 милиона становника заразило се преко 533.000 људи а тренутно је активно 62.928 случајева, од чега је у болницама 4.667, међу њима у тешком стању на интензивној нези или респираторима налази се 611 ковид-19 пацијената. Велико попуштање строгих санитарних мјера након мјесец дана омогућило је кочење епидемије када се Чешка већ 11 дана за редом држи на трећем степену ризика од пет колико их епидемиолошки тим процјењује за цијелу земљу и регионе а престолница Праг која је у јесен једно вријеме била најгора, сада је скоро на граници другог најблажег степена. Премијер Андреј Бабиш апеловао је на Чехе да не користе одмах све погодности овог великог отварања, јер иако је епидемиолошка ситуација знатно боља од најгорих новембарских дана када је новозаражених откривано око 16.000 дневно а сваког дана умирало преко 200 људи, ипак епидемија не успорава тако брзо како се влада надала. Од данас је у Чешкој укинут полицијски сати забрана пијења алкохола на отвореном, напољу смије да се окупља 50 људи а не по шесторо као до сада. Јутрос су отворене све радње, без изузетака уз поштовање санитарне мјере да смију да пусте само по једног човека на 15м2, а укинута је забрана продаје недјељом. Ресторани могу да пусте половину гостију и сви морају да сједе, највише по четворо за једним столом, а морају да затворе у 22.00. Отворени су и хотели и пансиони али с тим да су и за особље и госте обавезне заштитне маске на лицу и дезинфекција на рецепцији, међутим због мањка туриста око 50 одсто хотела у Прагу најавило је да им се не исплати да отворе. Попуштање мјера дочекала је и култура, музеји, галерије, дворци, замкови, али за 25 одсто од броја посјетилаца које иначе могу да приме а у биоскопима, позориштима и на концертима и даље је на снази забрана публике, тако да њихове представе, концерти и пројекције и даље остају само на интернету. Чешке школе у потпуности на трећи степен епидемиолошког система прелазе тек од понедјељка 7. децембра, док у школу већ иду нижи разреди основних школа и завршни средњих, док остали основци виших разреда имају на смјену седмицу наставу на даљину, а наредну седмицу у школи. У Чешкој влада и лака нервоза, како је признао и премијер Андреј Бабиш, како ће се ово отварање одразити у вријеме потрошачке грознице пред божићне и новогодишње празнике а такођер, , пошто је у региону Чешка усамљена са таквим отварањем, да ли ће крајем ове године земља постати једна велика отворена пивница за алкохол туристе из Европе. "Изузетак да странац не мора да има негативан тест на вирус корона уколико долази само на 24 часа важи за службени пут, не за рекреацију, кафану и журке", упозорило је на свом сајту чешко Министарство унутрашњих послова. Министар здравља Јан Блатни најавио је да ако епидемија поново убрза да ће поново вратити оштрије мере, у зависности на коме степену епидемиолошког система Чешка буде.


text: Математичка анализа (старогрчки ανάλυσις, análysis, решење) је област математике која између осталог проучава граничне вредности, интеграле, изводе и редове. Област се помиње и под именима виша математика, инфинитезимални рачун, а у енглеској литератури као „Калкулус“ (). То је веома широка област математике и предмет је вишегодишњих студија на факултетима. У принципу, дели се на два дела: диференцијални и интегрални рачун. Проучавање бесконачних редова и аналитичких функција такође спада у домен аналитичке математике. Историјски развој Диференцијални рачун Диференцијални рачун и диференцирање проучавају промене функција реалних променљивих при променама независне варијабле, тј. независне променљиве. Полази се од проблема налажења тангенте на криву, који је први објавио Исак Бароу (-{Isaac Barrow: Lectiones geometricae}-, 1670). Исак Њутн (-{Isaac Newton}-) је открио метод (1665—1666) и сугерисао Исаку Бароу, свом професору математике, да методу укључи у уџбеник. У својој првобитној теорији, Њутн је посматрао функцију као променљиву, флуентну количину, и разлику, или износ промене, назвао флукс (-{fluxion}-). Дефинисао је нагиб криве у тачки као прираштај тангенте на ту криву у малој околини дате тачке. Данас веома познату биномну теорему Њутн је применио да нађе гранични случај, што значи да је диференцијални рачун Њутну био потребан за бесконачне низове. Употребио је ознаке икс, односно ипсилон са тачком изнад () за флукс, и исто са две тачке изнад () за флукс флукса. Тако, ако је -{}-, где је -{t}- време потребно телу да би се прешло пут -{х}-, тада је флукс икса тренутна брзина, а флукс флукса је тренутно убрзање. Лајбниц (-{Leibniz}-) је такође открио исту методу 1676. године, објавио је 1684. Њутн је није објавио све до 1687. (у -{Philosophiae Naturalis Principia Mathematica}-, Математички принципи природне филозофије). Зато се развила горка расправа око приоритета открића. Заправо, данас је познато, обојица су дошли до истог открића независно један од другог. Савремена нотација дугује Лајбицу -{dy/dx}- и издужено -{S}- (од „сума“) за интеграл. Интегрални рачун Интегрални рачун и интеграција користе се за израчунавање површина, запремина тела, дужина криве, тежишта, момента инерције. Вуче корене још од Еудокса Книдског (-{Eudoxus of Cnidus}-, 408-347. п. н. е.), грчког астронома и математичара, и његове методе „исцрпљивања“ из периода око 360. п. н. е. Архимед је у свом делу „Метода“ развио начин налажења површина ограничених кривама, разматрајући их подељене многобројним паралелним линијама и проширио идеју на налажење запремина неких тела. Због тога га неки називају оцем интегралног рачуна. Почетком 17. века, поново се појавио интерес за мерење запремина интегралном методом. Кеплер је користио процедуре налажења запремина тела узимајући их као композицију бесконачног скупа инфинитезимално (бесконачно) малих елемената (Stereometrija doliorum, Мерење запремина буради, 1615). Ове идеје је поопштио Кавалијери (-{Cavalieri}-) у свом делу -{Geometria indivisibilibus continuorum nova}- (1635), у којем је употребио идеју да се површина састоји из недељивих линија, а запремина од недељивих површина. То је данас познати Кавалијеријев принцип, а такође то је био и концепт Архимедове методе. Џон Валис у свом делу Бесконачна аритметика (John Wallis, Arithmetica ifinitorum, 1655) је аритметизовао Кавалијерове идеје. У том раздобљу су инфинитезималне методе интензивно кориштене за тражење дужина кривих и површина. Савремена математика Негде у данашње време, интеграција се почела тумачити једноставно као операција инверзна диференцирању. Коши (Cauchy) је 1820-их диференцијални и интегрални рачун поставио на сигурније основе заснивајући их на лимесу. Диференцирање је дефинисао као граничну вредност количника, а интегрирање као граничну вредност збира. Дефиницију интеграла помоћу граничне вредности уопштио је Риман (Riemann). У двадесетом веку, схватање интеграла је проширено. У почетку, интегрирање се односило на елементарну идеју мерења (мерење дужина, површина, запремина) са непрекидним функцијама. Са појавом теорије скупова, функције су се почеле третирати као пресликавања, не обавезно непрекидна, и појавило се општије и апстрактније схватање мере. Лебег (Lebesgue) је објавио дефиницију интегрирања засновану на Лебеговој мери скупа. Појавио се Лебегов интеграл. Теорије математичке анализе се обично проучавају у контексту реалних бројева, комплексних бројева, и реалних и комплексних функција. Међутим, оне се могу дефинисати и проучаватии у било ком другом простору математичких објеката, који има дефинисану близину (тополошки простор) или специфичније раздаљину (метрички простор). Важни концепти Метрички простори У математици, метрички простор је скуп где је појам растојања (звани метрика) између елемената скупа дефинисан. Највећи део анализе се одвија у неком метричком простору; најшире коришћени су реална линија, комплексна раван, Еуклидов простор, други векторски простори, и цели бројеви. Примери анализе без метрика обухватају теорију мера (која описује величину, а не растојање) и функционалну анализу (која изучава тополошке векторске просторе који не морају да имају никакав осећај за даљину). Формално, метрички простор је уређени пар , где је скуп, а је метрика на , i.e., функција таква да за свако важи следеће: ако и само ако , (симетрија) и (неједнакост троугла) . Полазећи од трећег својства и узимајући да је , може се показати да је (не-негативно). Низови и лимити Низ је уређена листа. Попут скупа, он садржи чланове (који се називају и елементи). За разлику од скупа, друге ствари, и исти елементи могу да се појаве више пута на различитим позицијама у низу. Низ се најпрецизније може дефинисати као функција чији домен је пребројив тотално уређен скуп, као што су природни бројеви. Један од најважнијих својстава низа је конвергенција. Неформално, низ конвергира ако има лимит. Настављајући информално, (појединачно-бесконачно) низ има лимит ако се приближава некој тачци x, званој лимит, кад -{n}- постане веома велико. Другим речима, за један апстрактни низ (-{an}-) (са -{n}- у подразумеваном опсегу од 1 до бесконачности) растојање између -{an}- и x се приближава 0 кад -{n}- → ∞, што се означава са Главне области Математичку анализу чине следеће области: Елементарне функције Граничне вредности Изводи Интеграли Испитивање функција Реална анализа Сингуларни интеграли Хармонијска анализа Комплексна анализа Функционална анализа Спектрална анализа Диференцијалне једначине Парцијалне диференцијалне једначине Системи диференцијалних једначина Реална анализа Реална анализа (традиционално, теорија функција реалних вредности) је грана математичке анализе која се бави реалним бројевима и реално-вредносним функцијама реалних променњивих. Специфично, она се бави аналитичким својствима реалних функција и низова, укључујући конвергенцију и лимите низова реалних бројева, калкулус реалних бројева, и непрекидност, глаткост и сродна својства функција реалних вредности. Комплексна анализа Комплексна анализа, традиционално позната као теорија функција комплексних променљивих, је грана математичке анализе која истражује функције комплексних бројева. То је корисно у многим гранама математике, укључујући алгебарску геометрију, теорију бројева, примењену математику; као и у физици, укључујући хидродинамику, термодинамику, машинство, електротехнику, и посебно, квантну теорију поља. Комплексном анализом се специфично обухватају аналитичке функције комплексних променљивих (или генерално мероморфне функције). Због тога што засебни реални и имагинарни делови аналитичке функције морају да задовоље Лапласову једначину, комплексна анализа је широко применљива на дводимензионе проблеме у физици. Функционална анализа Функционална анализа је грана математичке анализе, у чијој основи је изучавање векториских простора обогаћено неком врстом структуре везане за лимите (нпр. унутрашљи производ, норма, топологија, etc.) и линеарним операторима који делују на тим просторима поштујући ове структуре у одговарајућем смислу. Историјски корени функционалне анализе леже у студијама функционих простора и формулисању својстава трансформација функција попут Фуријеве трансформације, као трансформација којима се дефинишу континуирани, унитарни и други оператори између функцијских простора. Испоставило се да је ова тачка гледишта посебно корисна при студирању диференцијалних и интегралних једначина. Диференцијалне једначине Диференцијална једначина је математичка једначина за једну непознату функцију са једном или неколико променљивих која повезује вредности саме функције и њених извода разних редова. Диференцијалне једначине играју проминентну улогу у инжењерству, физици, економији, биологији, и другим дисциплинама. Диференцијалне једначине се јављају у многим областима науке и технологије, специфично кад год детерминистичка релација обухвата неке од непрекидно варирајућих квантитета (моделованих функцијама) и кад су њихове брзине промене у простору и времену (изражене у виду деривата) познате или постулиране. Ово је илустровано у класичној механици, где је кретање тела описано његовом позицијом и брзином као функција времена. Њутнови закони омогућавају изражавање (дате позиције, брзине, убрзања и разних сила које делују на тело) тих променљивих динамички у виду диференцијалне једначине за непознату позицију тела као функције времена. У неким случајевима, ова диференцијална једначина (звана једначина кретања) може да буде експлицитно решена. Теорија мера Мера на скупу је систематски начин додељивања броја сваком подесном подскупу датог скупа, интуитивно интерпретирана као његова величина. У том смислу, мера је генерализација концепата дужине, површине и запремине. Посебно важан пример је Лебегова мера на Еуклидовом простору, којом се додељују конвенцијалне дужине, површине, и запремине Еуклидове геометрије подесним подскуповима -димензионог Еуклидовог простора . На пример, Лебегова мера интервала у реалним бројевима је њена дужина у свакодневном смислу речи – специфично, 1. Технички, мера је функција која додељује ненегативни реални број или +∞ (извесним) подскуповима скупа . Она мора да додели 0 празном скупу и да буде (пребројиво) адитивна: мера 'великог' подскупа која се може разложити у коначни (или пребројиви) број 'мањих' раздвојених подскупова, је сума мера „мањих” подскупова. Генерално, ако се жели да се асоцира конзистентна величина са сваким подскупом датог скупа уз задовољавање других аксиома мере, могу се наћи само тривијални примери као што је пребројавајућа мера. Ова проблем је био решен путем дефинисања мере само на потколекцији свих подскупова; такозваним мерљивим потскуповима, од којих се очекује да формирају -алгебру. То значи да су пребројиве јединице, пребројиви пресеци и комплементи мерљивих потскупова мерљиви. Немерљиви скупови у Еуклидовом простору, на којима се Лебегова мера не може козистентно дефинисати, су неопходно компликовани у смислу да су помешани са својим комплементом. Њихово постојање је нетривијална последица аксиома избора. Нумеричка анализа Нумеричка анализа је студија алгоритама који користе нумеричку апроксимацију (за разлику од општих симболичких манипулација) за проблеме математичке анализе (што је различито од дискретне математике). Модерна нумеричка анализа не тражи прецизне одговоре, пошто је прецизне одговоре често немогуће добити у пракси. Уместо тога, највећи део нумеричке анализе се бави налажењем апроксимативних решења уз задржавање грешака у разумним границама. Нумеричка анализа природно налази примене у свим пољима инжењерства и физичких наука. У 21. веку су бројни елементи научних прорачуна нашли примену у већини природних наука, па чак и грана уметности. Обичне диференцијалне једначине се јављају у небеској механици (изучавању планета, звезда и галаксија); нумеричка линеарна алгебра је важна за анализу података; стохастичке диференцијалне једначине и ланци Маркова су есенцијални у симулирању живих ћелија у медицинским и биолошким истраживањима. Референце Литература Математичка анализа, (Проф. Др Светозар Курепа), први дио - диференцирање и интегрирање, Техничка књига, Загреб, 1975. Виша математика I (академик Радивоје Кашанин), четврто издање, Завод за издавање уџбеника СРБиХ, Сарајево, 1969. -{Aleksandrov, A. D., Kolmogorov, A. N., Lavrent'ev, M. A. (eds.). 1984. Mathematics, its Content, Methods, and Meaning. 2nd ed. Translated by S. H. Gould, K. A. Hirsch and T. Bartha; translation edited by S. H. Gould. MIT Press; published in cooperation with the American Mathematical Society.}- -{Binmore, K.G. 1980–1981. The foundations of analysis: a straightforward introduction. 2 volumes. Cambridge University Press.}- -{Johnsonbaugh, Richard, & W. E. Pfaffenberger. 1981. Foundations of mathematical analysis. New York: M. Dekker.}- }- Спољашње везе -{Earliest Known Uses of Some of the Words of Mathematics: Calculus & Analysis}- -{Basic Analysis: Introduction to Real Analysis by Jiri Lebl}- (Creative Commons BY-NC-SA) -{Mathematical Analysis-Encyclopædia Britannica}- -{Calculus and Analysis}- -{Real Analysis - Course Notes}-


и барем цео живот који није само твој.


Каква је валута Маурицијуса? - Histoire-Ucad.org Каква је валута Маурицијуса? Маурицијска рупија је званична валута Маурицијуса и позната је на међународним тржиштима новца преко кода МУР. Рупее се састоји од 100 подјединица центи. Валута се издаје од стране банке Маурицијуса у облику кованог новца као и новчаница. Кованице су коване у апоенима од 20, 10, 5, 1 и пол рупија, као и ријетко коришћеним апоенима од 20 и 5 центи. Новчанице се издају у апоенима од 2000, 1000, 500, 200, 100, 50 и 25 рупија. Маурицијска рупија је уведена 1877. и замијенила Маурицијски долар за половину вриједности и била је везана за индијску рупију по пар. Земља је имала друге валуте као званично средство плаћања током своје историје, укључујући холандски гулден, француски колонијални ливре и Маурицијски долар. Маурицијус је постао холандска колонија 1638. године и коришћен је као освежавајућа станица холандског бродарства док је пловио према Азији. Током овог периода, холандски гулден је служио као званична валута на острву у сврху трговине. Холандски гулден је кован од стране Холандске жупаније у сребрним новчићима. Један гулден је сачињен од 100 подјединица цента. Међутим, холандска окупација на острву била је кратка, оптерећена сушама, циклонима и тропским болестима, а Холанђани су 1710. напустили Маурицијус. Француски колонијални Ливре Године 1715. Маурицијус је, заједно са другим околним острвима, био стављен под француску колонијалну контролу и постао је познат као Исле де Франце. Током овог периода, Француска је постала највећа поморска трговачка земља у Европи, чији је глобални извоз вредан 25 милиона фунти. Због тога је острво Маурицијус и његов највећи град, Порт Луј, постало главно трговачко средиште у трговини Индијског океана са ропством као главном привредном активношћу на острву. Француска колонијална влада издала је ливре Исле де Франце како би се користила као службена валута за домаћу и међународну трговину у колонији. Француски колонијални Ливре је издаван у новчаницама, а састављен је од подјединица познатих као соус гдје је 20 соус еквивалентно 1 ливре. Валута је циркулисала широм Маурицијуса до 1820. године, када је замењен Маурицијусовим доларом. Маурицијус је стављен под британску владавину након што су Британци заузели острво 3. децембра 1810. и званично постали британска колонија након потписивања Паришког споразума 1814. године, а острво је познато као крунска колонија Маурицијуса. Маурицијски долар уведен је на острву 1820. године од стране царске владе са седиштем у Лондону као замена француског колонијалног Ливра. Маурицијски долар је кован у новцу и погођен је у шеснаестом, осмом, пола, и четвртинском апоену долара на сребрним кованицама. Валута је била позната и као сидрени долар због присуства сидра на њиховим лицима. Влада је издала више Маурицијских долара у 1820-им годинама увођењем бакарних кованица 1822. Маурицијски долар је првобитно био везан за индијску рупију, али је касније везан за стерилски шилинг, а један Маурицијски долар је био еквивалент четири стерлинг шилинга. Маурицијски долар је замењен Мауритиан рупијом 1877. године.


Надовезаћу се на ово што је Ираклије рекао. Дакле, крећемо од њиховог доласка у тадашњу Србију. ''Догађај који је претходио и проузроковао долазак Арбанаса у Србију, био је рат између Византије и Србије у јесен 1042. године. Ромеји су са великом војском напали Србију и борбе су вођене на пределу Новог Епира, данашња територија Албаније. У две велике битке, Срби су страшно поразили Ромеје, и то је проузроковало немире у Византији. Један од побуњеника био је војсковођа Ђорђе Манијак, који је командовао византиском војском на Сицилији и јужној Италији. Пошто су га без разлога сменили одлучио се на побуну и кренуо да узме власт у Цариграду. Повео је своју византијску војску коју је имао под командом, као и један део кавкаских Арбанаса, односно Албанаца како су их тада звали, као помоћне чете. Са Арбанасима ишле су и њихове породице како је то био обичај у том времену. Манијак се са својом војском искрцао у Драчу почетком марта 1043. године. На путу за Цариград сукобио се код Острова са ромејском војском верном Цариграду и ту погинуо. После погибије њеног вође, његова војска се предала. Ове догађаје описао је савременик, византијски историчар Михаило Аталиота, (39) Тада се, по први пут, Албанци помињу у Европи. То признају и арбанашки историчари и кажу: “Византијски писац из једанаестог века, Михаило Аталиота, описао је побуну византијског Војводе од Сицилије, Ђорђа Манијака, и извештава да се овај господин долазећи из Италије искрцао у Драчу 1043. године са војском састављеном од Ромеја и Алба 4000 наца.” (58) Византинци су прихватили Манијакове војнике који су се предали, али нису хтели да приме Албанце који су били странци. Њих су потисли на територију Србије. Ови нису могли да се врате натраг на Сицилију јер су лађе са којима су дошли биле заплењене. Молили су Србе да им дозволе да се негде населе, па како су они традиционални сточари, гајиће стоку за њих и србску властелу. Војислав им је дозволио да се населе у Рабану, једно мало слабо насељено место на подножју планине Јабланице. Колико је био бројан тај народ није познато, али према историјској процени није их било мање од пет хиљада нити више од двадесет хиљада. У Србију су стигла само четири албанска племена: Геге, Тоске, Јапе (Лиапе) и Шамиде. Геге су “Госк” или “Гог” код јерменских географа. Шамиде су азијски Шумикси. Ова два последња племена су била мала, можда само делови племена, па су се утопили у прва два племена. По Рабану, ми смо их назвали Арбанасима, странци их зову Албанцима, а они сами себе називају Шћипетарима, што на њиховом језику значи Брђани. Турци су их звали Арнаутима. То је арапски назив који значи : они који се нису вратили – мисли се из Србије на Сицилију. Сви западни научници који су проучавали Арбанасе, слажу се да Шћипетари значи – Брђани. (40), (41), (42) и (43) Предео око Рабана где су живели Арбанаси називан је Арбанон. Тај предео су Срби називали – Рабан. У тринаестом веку, када су Арбанаси запремали одређену територију, Арбанон се простирао између река Маће на северу и Шкумбе на југу, без Драча и околине. Реку Шкумбу су прелазили у горњем току и допирали до горњег тока реке Девола у пределу града Коњуха. Овај град су Римљани по реци Шкумби називали Скампа, а султан Мехмед II назвао га је Елбасан. Предео јужно од Шкумбе и Девола, са центром у Белиграду, називан је Албанијом, или Вајонитијом. Име Албанија није било у вези са Арбанасима нити Арбаноном, него је дато по Белиграду, на латинском Албанополис или Албанум. Име Албанија први су употребили Нормани 1081. године, када су заузели Валону, Белиград и Драч. У Белиграду је било црквено средиште, које је раније било у Драчу. Са избацивањем Нормана, назив Албанија се губи све до 1272. године, када га поново употребљава Карло Анжујски, пошто је заузео Драч, Белиград и Валону. Он тај свој посед назива Регнум Албаниа. У тој његовој Албанији није био укључен Арбанон, тако да имамо Албанију где данашњих Албанаца није било и Арбанон или Арбанију у којој су они живели. Показује се да између Арбанона насељеног Арбанасима и Албаније насељене Србима и Ромејима није било никакве везе. Арбанаси су се проширили на територију Албаније тек у време Турака, где су уништили целе србске и хришћанске градове, као Москопоље нпр. Када Аталиота помиње Арбанасе 1078. године, он их назива становницима Рабана – “Арбанон”. У борбама против Нормана 1081/2 Византија је упослила и Арбанасе, к& 4000 #1072;ко нам то описује Ана Комнен. И Византинци их називају Арбанасима (Арваните), као и Срби по Рабану, а не Албанцима. Тако их помиње и Јован Скилица. То је сасвим логично, јер се они сами нису називали Албанцима, него су их тако странци звали по земљи у којој су живели. Када су добили ново насеље, добили су и ново име. Тако су се у средњем веку и сами Арбанаси називали. Име Белиграда је у историји познато и више пута мењано. Белиград је родно место чувеног македонског војсковође и државника Антипе Јолина, главног војводе цара Филипа и Александра Великог. У трећем веку с.е. Белиград се по Антипи назива – Антипатрија. У другом веку н.е. овај град се зове Белиград, поново или изнова, није утврђено. Код географа Клаудија Птоломеја Белиград се помиње на латинском преводу – Албанополис. Овај превод на латински имена Белиграда, неки су покушали да вежу за Арбанасе, односно Албанце. Нису водили рачуна о преводу и да се ради о граду. Грци су Белиград преводили са Пулхерополис, чиме су потврдили да се ради о преводу имена Белиград. Они су ову реч узели из латинског, где “пулхер” значи красан, леп. Тако је Бели град био синоним за Лепи град. Име Березитије се губи од 12. века јер је на њеном простору настао Арбанон. Име Вајонитије, где није још било Арбанаса, одржаће се у више облика, све до краја 15. века где се помиње као Вијатија. (44) Гопчевић каже: “У данашњој Горњој Арбанији нису Шкипетари, него су Илири-Срби живели. А у старо доба историја није имала никакве везе са шкипетарским народом.” (45) Даница Илирска је писала: “Арнаути су из Азије, из предела између Црног мора и Касписког језера...” (46) Џон Камбел у вези имена Албанци каже: “Албанци себе не називају овим именом које припада претходним становницима њихове земље. Они су Скиптари, име које значи Брђани... њихово кападохиско порекло је утврђено..” (47) Лаоник Халкокондилас, 15. век, каже да Трибали, Илири, Пољаци и Сармати говоре истим језиком. Да је сарматски језик исти што и илирски и венетски. (48) Један француски научник из 19. века који је истраживао Арбанасе, Хиасинт Хеквар, записао је: “Које је порекло Арбанаса? Са којом граном људског рода се они могу повезати? Ком језичком систему припадају Шћипетари? По свим овим питањима сведени смо само на претпоставке. Можемо само поуздано закључити да Арбанаси немају никакве везе, сличности, ни афинитета, у вези језика, етничког карактера, или физичке сличности са било којом другом расом европске Турске: са Румунима, Грцима, Словенима и отоманским Турцима.” (49) Хекваров земљак Сипријан Робер је установио да назив за Миридите потиче из персијског – “Мардаите”, што значи храбри. (50) Један од раних америчких истраживача Арбанаса, Хобхаус, на почетку 19. века, каже: “Што се тиче албанског језика, овде је прикупљено за ваш увид, и то су примери који су готово први пут стављени на папир. Основа је словенска, изм 1b93 077;шана са различитим језицима, међу којима највише из турског, затим савременог грчког, италијанског, француског, чак и неке речи из енглеског у овој чудној мешавини.” (52) Одмах пада у очи да није нашао речи из старо грчког и латинског. Поред историје и етнографије, ми откривамо кавкаско порекло Арбанаса и преко језика. Пресудни су називи бројева 1 и 100, помоћу којих се и одређује припадност датог језика одређеном систему језика. Арбанаси за број 1 имају три назива: ња, ње и њи. Озваничено је ње. Нема никакве везе са европским језицима, али има са азијским. Монголски назив за 1 је нег, на таи - њунг, на лао – неунг, група таи - кадал, на кавкаском бежта из Дагестана – хоњ. Арбанашки назив за број 100 се директно повезује са дагестанским бежта језиком. Арбанашки - њећинд је бежта – хоњћит. Ње и хоњ су обележја за један, заједно једна стотина. Када се говори само о стотини Арбанаси кажу - ћинда, а бежта - ћинта. Ради се о азиским неаријевским језицима, који не припадају сатем систему. Сада је јасно ком језичком систему припада арбанашки језик. Под утицајем стране пропаганде да су они Арбанаси потомци Илира и да су Агрон и Теута били њихови владари, наравно Сербилиду не помињу, да је србски племић Ђурађ Кастриотић к 3ffa нез Епира, њихов национални јунак, формирана је Шћипетарска нација. То је јединствен случај, да се на присвојеним туђим, у овом случају србским, историјским личностима, формира сопствена нација. Па се у име историјских права те и тако формиране нације, оспорава Србима право, и на историју, и на територију. И то све подржава и оправдава европска наука. Немачки научни империјализам ватиканске инспирације, који је утирао пут немачком војном и политичком империјализму и папизму, створио је хаос у науци и подстакао многе злочине. Данас, када су нордисти доживели потпуни крах, остала је гомила лажи и фалсификата које треба уклонити. Сада, више него икада, можемо рећи: VERITAS IMMUTABILIS EST, ET PERPETUA! ИСТИНА ЈЕ НЕПРОМЕНЉИВА И ВЕЧНА!'' То је отприлике то о чему смо до сада говорили, цео текст можете прочитати на Сајт академика др иÑ?торије Јована И. Деретића: Ко Ñ?мо ми Срби? | serbijana.com Не би било лоше превести све ово и делове постављати на оним темама где се води расправа о њиховом пореклу.


Пројекат Heritage Hubs: Посета ђака из Гроцке Амбасади Финске - Центар за културу Гроцка Vi ste ovde: Home Програми Вести и најаве Пројекат Heritage Hubs: Посета ђака из Гроцке Амбасади Финске Пројекат Heritage Hubs: Посета ђака из Гроцке Амбасади Финске У оквиру међународног пројекта Heritage Hubs посвећеном размени културне баштине, чији је носилац у Србији Центар за урбани развој, ученици ОШ „Илија Гарашанин“ - учесници пројекта из Гроцке, посетили су 7. маја 2019. године амбасаду Финске у Београду на позив заменице амбасадора Паиви Алатало, која је била у недавној посети Гроцкој. Гости финске амбасаде, где их је дочекала заменица амбасадора, били су ђаци Јована Зуровац,Ђорђе Матовић, Софија Јакшић, Жељана Лукић, Лука Савковић, Анђела Бјелобаба и Катарина Чолић са својом наставницом историје Љиљаном Милосављевић Дучић, као и Јованом Мијатовић, представницом Центра за урбани развој. Непосредни повод посете је предстојеће путовање у Финску у оквиру пројекта размене културне баштине, где ће ђаци из школе Winellska школе из Кирконумија узвратити гостопримство ученицима из Гроцке. Да се подсетимо, у оквиру школе у Гроцкој, група ученика-домаћина предвођена наставницом историје представља културну баштину Србије кроз одабрано нематеријално културно наслеђе уписано на листу УНЕСКO - славски колач и обичаје који га прате. Заменица амбасадора Паиви Алатало је причала деци о Финској, култури и обичајима ове земље, митологији, екологији, али и томе како функционише амбасада и којим се пословима бави. Деца су била одушевљена и постављала су бројна питања из сфере својих интересовања, на која је радо и спремно одговарала. Између осталог, сазнали су да је зграда амбасаде Финске саграђена 1936. године и да је ту живео адвокат краља Александра Карђорђевића. На крају посете обишли су амбасаду и видели сауну, и сазнали да је у Финској скоро свака кућа има - и да има више сауна него аутомобила. Овом приликом се захваљујемо представницима амбасаде на гостопримству и љубазности коју су указали. Лидер пројекта је реномирани Association of Cultural Heritage Education (ACHE) из Финске, а партнери су и удружења из Шпаније и Италије који размењују ученике из својих замаља са укупно три школе у Србији. У Гроцкој се размена одвијала у сарадњи са основном школом „Илија Гарашанин“, уз подршку градске општине Гроцка и Центра за културу.


Када је ријеч о улагању у привреду Дервенте посебну пажњу свакако привлачи "Укрина" са деведесет година дугом традицијом у производњи тканина и плетенина са убаченом потком. Та производња достигла је 1991. године 10 милиона метара квадратних тканине, а произвођени су и заштитна опрема, кухињска галантерија и постељина. У фабрици је радило хиљаду 800 радника. Но, "УКРИНА" је највише и погођена ратним разарањима. Ткачница је потпуно уништена, а предионица, дорада и конфекција дјелимично оштећене. У фабрици тренутно четрдесет запослених производи заштитну одјећу и постељину. Фабрика шавних цијеви "УНИС" имала је годишњу производњу од 40 хиљада тона цијеви, цијевних елемената и производа финалне прераде. Тренутно се производни капацитети ове фабрике користе са 25 процената. То јасно указује које су могућности улагања у ту фабрику, посебно у финалну прераду, поготово што тржиште за производе "УНИС"-а постоји, а сачуван је и кадровски потенцијал. У Фабрици обуће "ДЕМОС" произвођено је прије рата 15 хиљаде пари обуће дневно, од чега 90 процената за извоз. Фабрика данас ради са 23 процента капацитета, а већи дио производње намјењен је страним партнерима. Имајући у виду инфраструктурну опремљеност објеката и кадровски потенцијал додатна улагања омогућила би знатно проширење производње. Потребе за додатним капиталом постоје и у осталим предузећима у Дервенти. Значајне су могућности повећања производње и ширења производних програма у Фабрици аутодијелова "Механика", затим Грађевинском предузећу "Рад", штампарији "Искра", Предузећу за производњу, монтажу и пројектовање метелних конструкција и опреме "Технорад" и низу других приватних предузећа којих је све више у Дервенти. Она су комплементарна већим индустријским капацитетима и допуњују производне програме. Развоју тих предузећа доприносе и стимулативне олакшице у планској градњи, како стамбеног, тако и пословног простора.


text: ДБЕ Сисили Изабел Ферфилд (; Лондон, 21. децембар 1892 — Лондон, 15. март 1983), познатија под псеудонимом Ребека Вест (), била је британска списатељица, новинарка, књижевна критичарка и путописац. Писала је дела различитих жанрова и рецензирала књиге за Тајмс, Њујорк хералд трибјун, Сандеј телеграф и Њу репаблик, а била је и дописник за Букман. Њена најзначајнија дела су: Црно јагње и сиви соко (Black Lamb and Grey Falcon, 1941), где је обухватила југословенску историју и културу; Воз барута (A Train of Powder, 1955), где је изнела своју репортажу о Нирнбершким суђењима која је првобитно објављена у Њујоркеру; Значење издаје (The Meaning of Treason, првобитно објављено 1945. као чланак у часопису, а затим проширено и издато као књига 1947); Ново значење издаје (The New Meaning of Treason, 1964), студија о суђењу британском фашисти Вилијаму Џојсу и другима; Повратак војника (The Return of the Soldier, 1918), модернистички роман из Првог светског рата; Фонтана се пресипа (The Fountain Overflows, 1956); Ова истинска ноћ (This Real Night, 1984, постхумно) и Рођака Розамунд (Cousin Rosamund, 1985, постхумно). Потоња три дела чине „Трилогију Обри”, трилогију њених аутобиографских романа. Тајм ју је 1947. назвао „неоспорно светском списатељицом број један“. Године 1949. стекла је титулу заповедника Ордена Британске империје (ЦБЕ), док је 1959. стекла звање даме заповедника тог ордена (ДБЕ). Одликована је за свој рад на подручју списатељства и књижевне критике. Узела је псеудоним „Ребека Вест” од бунтовне младе хероине из дела Росмерсхолм аутора Хенрика Ибсена. Била је добитница Бенсонове медаље. Биографија Сисили Изабел Ферфилд је рођена 21. децембра 1892. у енглеском граду Лондону. Одрасла је у дому пуном интелектуалне стимулације и политичке дебате. Њена мајка, Шкотланђанка Изабела, била је пијанисткиња, али није наставила музичку каријеру пошто се удала за Чарлса Ферфилда. Њен отац, Англоирац Чарлс, преносио је рањенике Армије Конфедеративних Америчких Држава током опсаде Ричмонда у Америчком грађанском рату. Вратио се у Уједињено Краљевство и почео се бавити новинарством. Стекао је велики углед, али је био финансијски некомпетентан. Напустио је породицу кад је Сисили имала осам година. Никад јој се није вратио, а умро је сам и у сиромаштву у ливерпулском пансиону 1906. године, кад је Сисили имала четрнаест година. Остатак породице се преселио у Единбург, главни град Шкотске, где је Сисили похађала Женски колеџ Џорџа Вотсона. Морала је напустити школу 1907. због туберкулозе. После опоравка од болести одлучила је да се не врати колеџу, а касније је своје школовање у Џорџу Вотсону назвала „тамницом”. Вестова је имала две старије сестре. , позната под надимком „Лети” (Lettie), била је најбоље образована од све три. Радила је као адвокатица у и била је једна од првих потпуно квалификованих жена доктора у Британији. Средња сестра Винифред, позната под надимком „Вини”, удала се за Нормана Маклауда, главног помоћника секретара у Адмиралитету, а затим генералног директора Гриничке болнице. Двоје Винијине деце, Алисон и Норман, с годинама су се замашно уплели у Ребекин живот; Алисон Маклауд је остварила властиту књижевну каријеру. Вестова се у Лондону школовала за глумицу. Узела је име „Ребека Вест” од бунтовне младе хероине из дела Росмерсхолм Хенрика Ибсена. Сисили и Лети су учествовале у уличним протестима прикључивши се покрету за право гласа жена пре почетка Првог светског рата. У међувремену је Вестова радила као новинарка за феминистичке недељнике Фривуман и Кларион прикупљајући подршку за сифражеткиње. Пре и током Другог светског рата Ребека Вест је много путовала прикупљајући материјал за путописе и политичке есеје. У априлу 1936. држала је предавање у Београду у оквиру турнеје по Југославији и Балкану. Била је присутна током Нирнбершких суђења. У њеном каснијем раду одражавају се та искуства. Најзначајније дело Ребеке Вест јесте њен обимни путопис о Југославији Црно јагње и сиви соко 1941. Убрзо након издавања књига је добила позитивне рецензије критичара. О њој се писало као о „једној од великих књига духовне побуне против 20. века” (Њујоркер), као о „монументалној хроници” (Њујорк тајмс) и као „љубавној афери с Југославијом која подсећа на Хемингвејев занос Шпанијом” (Њујорк хералд трибјун). Књига је изазвала велико интересовање у англосаксонском свету, због чега је доживела бројна издања. Лични живот Упознала је Велса 1913. године, а њихова љубавна веза је трајала десет година. Имали су сина Ентонија Веста, али је Велс већ био ожењен (по други пут). Наводно је Ребека била у вези с Чарлијем Чаплином и власником новинске куће Вилијамом Максвелом Ејткеном. Ребека Вест се 1930. удала за банкара Хенрија Максвела Ендруза. Били су заједно све до његове смрти, 1968. године. Библиографија Због својих књижевних достигнућа Ребека Вест је добила титулу даме 1959. године. Фикција Повратак војника (The Return of the Soldier, 1918) Судија (The Judge, 1922) Харијет Хјум (Harriet Hume , 1929) Оштар глас (The Harsh Voice: Four Short Novels, 1935) Трска која мисли (The Thinking Reed, 1936) Фонтана се пресипа (The Fountain Overflows, 1957) Птице падају (The Birds Fall Down, 1966) Ова истинска ноћ (This Real Night, 1984) Рођака Розамунд (Cousin Rosamund, 1985) Нефикција Хенри Џејмс (Henry James, 1916) Та чудновата потреба (The Strange Necessity: Essays and Reviews, 1928) Св. Августин (St. Augustine, 1933) Црно јагње и сиви соко (Black Lamb and Grey Falcon, 1941) Значење издаје (The Meaning of Treason, 1949) Ново значење издаје (The New Meaning of Treason, 1964) Воз барута (A Train of Powder, 1955) Двор и замак (The Court and the Castle: some treatments of a recurring theme, 1958) Референце Литература Спољашње везе a6499 Дела Ребеке Вест на пројекту Гутенберг Ребека Вест - жена заљубљена у Југославију (16. март 2015) Мухарем Баздуљ - „Црно јагње и сиви соко“ (КЦНС, мај 2023) Рођени 1892. Умрли 1983. Енглески књижевници Британски есејисти Вест Феминисткиње


text: 18: 00 одговара ми дијета резултат понуда у Форге брендовима Дијета Је Погодна За Мене Више од рецепта овај колективни истраживачки орган подиже осетљивост око суперпомоћи наслеђене епигенетске верзије као концерт нашег окружења физиологија и евалуација увежбавају не може да живи једна дијета за све на далекој страни јасне предности антиофталмичког фактора прелазак на витамин А појединачна исхрана хране која искључује традиционалну храну толико колико усјева кореновог поврћа и нивоа зрна и пасуља може задржати важну одлуку као акутни нагласак терапијске интервенције, али равнотежа Тежина Црвена Хирургија Резултати Перформанси Су Погодни За Мене Дијета Је Заиста Висока Алкохол садржи око 7 калорија по граму, тако да ми понекад одговара дијета која је класификована огласом арсена као четврти макронутријент. Али за разлику од угљених хидрата, масти и протеина, то није неопходно. Не треба ти да то урадиш.


text: Монашење у манастиру Житомислићу Манастир Благовештења Пресвете Богородице у Житомислићу постао је богатији за два нова монаха. У суботу, 14/1 септембра 2013. године, када празнујемо спомен Светог Симеона Столпника и почетак новога индикта, Преосвећени Епископ захумско-херцеговачки Григорије служио је свету архијерејску Литургију у Житомислићу. Епископу су саслуживали свештеномонаси и свештеници из Херцеговине као и свештенство из епархија, Будимљанско-никшићке, Бихаћко-петровачке и Зворничко-тузланске. Посебну радост и благослов овом сабрању учинио је својим присуством умировљени епископ Атанасије. На крају јутарње службе, а пред почетак Литургије, игуман житомислићке обитељи Данило привео је двојицу искушеника, Слађана Манигоду и Бориса Палибрка, који су примили расофорни постриг добивши нова монашка имена – Гаврило и Владимир. Гаврило по арханђелу благовеститељу еванђељске радосне вијести и чувару благовештењске житомислићке обитељи и Владимир по ђакону и једном од осморице новопросијалих мученика житомисличких. Владика је у својој проповеди нагласио како је ово још једна и веома значајна обнова овога манастира. Извор: Епархија захумско-херцеговачка