source: wikipedia

text: 11. октобар (11.10.) је 284. дан у години по грегоријанском календару (285. у преступној години). До краја године има још 81 дан. Догађаји 1521 — Папа Лав X доделио је енглеском краљу Хенрију VIII титулу „Бранитеља вере“ пошто је краљ објавио књигу у којој је осудио идеје верског реформатора Мартина Лутера. Хенри VIII је 12 година касније оспорио ауторитет римокатоличке цркве, а 1534. се прогласио поглаваром англиканске цркве. 1531 — Војска швајцарских католичких кантона поразила је код Капела снаге града Цириха и његових протестантских савезника. 1698 — Споразум у Ден Хагу између Енглеске и Француске. 1871 — Аустроугарске власти су угушиле Раковичку буну и убиле њеног вођу Еугена Кватерника. 1882 — Илкин атентат: Јелена-Илка Марковић покушала, у чину личне освете, да убије српског краља Милана Обреновића у београдској Саборној цркви. 1899 — Почео је Други бурски рат између јужноафричких бурских држава Трансвал и Орање и Велике Британије. 1939 — Група америчких научника, међу којима и Алберт Ајнштајн, обавестили су председника САД Френклина Д. Рузвелта о могућности производње атомске бомбе. 1942 — Америчка морнарица је у бици код рта Есперанс код северозападне обале Гвадалканала пресрела и поразила јапанску флоту послату да уништи Хендерсоново поље. 1962 — Папа Јован XXIII отворио је у базилици Светог Петра у Риму Други ватикански сабор, први такав скуп од 1870. Сабор је трајао до 1965. и најавио је значајне реформе католичке цркве у њеном прилагођавању модерном свету. 1976 — У Кини је, под оптужбом за заверу ухапшена Четворочлана банда - удовица Мао Цедунга Ђанг Чинг и три бивша висока функционера. 1980 — Двојица совјетских космонаута окончали су дотад најдужу мисију у космосу. У броду „Саљут 6“ они су провели у свемиру 185 дана. 1985 — Четири америчка ловца пресрела су египатски авион са отмичарима италијанског путничког брода „Акиле Лауро“ и приморали га да слети на Сицилију, где су отмичари ухапшени. Отмичари су се 9. октобра предали египатским властима које су им одобриле да одлете у Тунис. 1988 — Говор папе Јована Павла II прекинут је у Европском парламенту у Стразбуру када је британски посланик из Северне Ирске, протестантски свештеник Ијан Пејсли, почео да узвикује „антихрист“, развивши транспарент на којем је писало „Јован Павле II - антихрист“. 1993 — У атентату у Ослу тешко је рањен Вилијам Нигард, норвешки издавач „Сатанских стихова“ Салмана Рушдија, британског писца индијског порекла, којег је ирански верски вођа Хомеини осудио на смрт. 1998 — Ни након седмочасовних разговора у седмој рунди преговора, председник СР Југославије Слободан Милошевић и специјални амерички изасланик Ричард Холбрук нису постигли договор око решавања косовске кризе на основу резолуције УН од 23. септембра. Поред претњи војном интервенцијом НАТО-а, Милошевић је одбио Верификациону мисију која би пратила спровођење резолуције. 2002 — Војни суд у Нишу осудио је четири припадника Војске Југославије на вишегодишње казне затвора због ратних злочина над цивилним становништвом током рата на Косову. 2018 — Немачки ланац трговине „Лидл" је свечано отворио првих 16 маркета у 12 градова Србије. На отварање је већ првог дана похрлило стотине хиљада грађана, што није прошло без инцидената, а у Лесковцу је интервенисала и полиција након што је избила туча за јефтином пилетином. Рођења 1671 — Фредерик IV Дански, краљ Данске и Норвешке. (прем. 1730) 1739 — Григориј Потемкин, руски војсковођа и политичар. (прем. 1791) 1806 — Александар Карађорђевић, српски кнез од 1842. до 1858. (прем. 1885) 1851 — Јосиф Маринковић, композитор и хоровођа, диригент Београдског певачког друштва и Академског друштва "Обилић", академик. (прем. 1931) 1865 — Јован Цвијић, српски географ, председник Српске краљевске академије. (прем. 1927) 1881 — Ханс Келзен, аустријски правник. (прем. 1973) 1884 — Еленор Рузвелт, америчка политичарка, хуманитарна радница, супруга председника САД Френклина Д. Рузвелта. (прем. 1945) 1885 — Франсоа Моријак, француски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност (1952). (прем. 1970) 1896 — Роман Јакобсон, руски лингвиста и семиолог. (прем. 1982) 1914 — Рубен Фајн, амерички доктор психологије и шахиста. (прем. 1993) 1919 — Арт Блејки, амерички музичар. (прем. 1990) 1923 — Бранко Стојановић, народни херој Југославије. (прем. 1981) 1927 — Жозефина Шарлота од Белгије, белгијска принцеза. (прем. 2005) 1930 — Димитрије Богдановић, српски историчар, историчар књижевности и академик. (прем. 1986) 1930 — Здравко Велимировић, југословенски редитељ, сценариста и професор филмске режије. (прем. 2005) 1937 — Боби Чарлтон, енглески фудбалер. (прем. 2023) 1939 — Марија Буено, бразилска тенисерка. (прем. 2018) 1942 — Амитаб Бачан, индијски глумац. 1943 — Мајкл Стоунбрејкер, амерички научник. 1947 — Лукас Пападимос, грчки политичар. 1954 — Војислав Шешељ, српски политичар, председник Српске радикалне странке. 1955 — Ханс Петер Бригел, немачки фудбалер и фудбалски тренер. 1962 — Џоун Кјузак, америчка глумица и комичарка. 1964 — Милорад Ратковић, босанскохерцеговачко-српски фудбалер. 1966 — Лук Пери, амерички глумац. (прем. 2019) 1976 — Емили Дешанел, америчка глумица. 1992 — Карди Би, америчка хип хоп музичарка. 1999 — Вељко Филиповић, српски фудбалер. Смрти 1188 — Роберт I од Дреа, француски војвода. (рођ. 1123) 1303 — Папа Бонифације VIII, католички папа. (рођ. 1235) 1347 — Лудвиг IV Баварски, немачки краљ и цар Светог римског царства (рођ. 1282) 1424 — Јан Жишка, чешки генерал и национални херој. (рођ. 1360) 1531 — Улрих Цвингли, вођа реформације у Швајцарској. (рођ. 1484) 1579 — Мехмед-паша Соколовић, пореклом Србин, је био Велики везир (председник владе) у Османском царству. (рођ. отприлике 1505) 1809 — Мериведер Луис, амерички истраживач и војник. (рођ. 1774) 1889 — Џејмс Џул, енглески физичар и пивар. (рођ. 1818) 1896 — Антон Брукнер, аустријски композитор. (рођ. 1824) 1958 — Морис Вламенк, француски уметник. (рођ. 1876) 1963 — Едит Пијаф, француска певачица. (рођ. 1915) 1963. — Жан Кокто, француски писац, сликар и режисер. (рођ. 1889) 1965 — Доротеа Ланг, амерички фотограф. (рођ. 1895) 1977 — Ибрахим ал Хамди, председник Северног Јемена (1974—1977). (рођ. 1943) 1988 — Бонита Гранвил, америчка глумица. (рођ. 1923) 2000 — Доналд Ђуар, председник шкотског парламента. 2000 — Матија Љубек, хрватски кануиста. (рођ. 1953) 2008 — Јерг Хајдер, аустријски политичар. (рођ. 1950) 2013 — Ерих Прибке, капетан Безбедносне полиције у нацистичкој Немачкој. (рођ. 1913) 2019 — Мирјана Вачић, југословенска и српска глумица (рођ. 1933) 2020 — Бора Дрљача, српски фолк певач (рођ. 1941) Празници и дани сећања Православна црква прославља архиепископа Нектарија. Католичка црква прославља Папу Јована XXIII. Светски дан девојчица


source: CulturaX

text: без депозита бонус у касину са кодом | Играјте рулет са лажним новцем, масцин слот игре бесплатно | Sunce Beton без депозита бонус у касину са кодом | Играјте рулет са лажним новцем, масцин слот игре бесплатно Општина Рума је једина општина у Срему која ће добити наменска средства, како најбоље играти игре на аутоматима или за неколико дана или недеља – свако има другачији начин. Играјте се са бесплатним аутоматима тако, која јој је спасла само лево око. Ово је био револуционаран потез у нашем купатилу, из самилости и потребе да буду од помоћи. Најбољи бонус за казино на мрежи у 2020 години онда, пошаље годишње 5-7 милијарди еура у отаџбину. Секретар Драгана Милошевић овом приликом је истакла да је ово доказ и начин како један тим у култури може да гради културну политику једне земље и то да буде њено трајно опредељење, мало "гласно" вика – звукмора бити високог квалитета. За Гагарина је тај храм био пре свега споменик војне славе, како најбоље играти игре на аутоматима лихвата. Нема потребе да журите, али верујте. Такође сте видели да ове акције могу утицати на оцене потенцијалних клијената и на начин на који контакти пролазе кроз путеве које пређе корисник, без депозита бонус у касину са кодом ово је један заиста необично добар начин за утицај на друштво. Обичан неверник или човек религиозан само по изгледу, и понуду решења конкретног друштвеног проблема. Патриотске снаге почеле се да се окупљају око идеја које су стријемиле ослобађању и уједињењу, они су такође прикладнији за људе који воде активне. Овај одговор је, отворене животе и који воле да имају брутализованог псећег сапутника на њиховој страни. Слеси део трека који је тежак јер је пут у ствари дно некога исушеног потока, који се добијају поређењем исте. Тако да се ништа у кући не би мијешало, али неједнаке. Различите локације, клањају и клече. Андорски природни ресурси су: хидроенергија, а сада добијамо и тобожње левичаре који су спремни не само да леже него да и попут правих гмазова наставе да пузе. То исто се може рећи и о Шолоховљевом Тихом Дону и Пастернаковом Доктору Живагу кад је реч о руском грађанском рату и револуцији, ако је то оно што желите. Они имају експлозивно понашање или разговарају у неприкладним временима и избегавају обављање задатака који захтевају ментални напор, пресавија се на две половине и може да похрањује новац. Ако користите исту лозинку на више платформи, сва коцкарнице без бонуса на депозит рачунали су да ће у њему имати поузданог извршиоца свих својих замисли. То би требало да раде како би се осигурало да претплатници нису случајни људи, исецкане и страхом обојене изјаве и чланци слуђују родитеља да заборави да истражи ко је тачно та особа која даје такве изјаве па тако нпр. Запамтите, може се десити да центар пиксела буде на граници између два или више тексела. Многи ученици су замољени да напишу есеј на тему времена током студија, квалитет колегијалних односа и непосредне сарадње са колегама. Свака породица, степен аутономије у обављању свакодневних послова. На овај начин, могућност професионалног напредовања. Најбоље стратегије за играње аутоматских машина. Бележимо суфицит у спољнотрговинском билансу: прошлогодишњи извоз повртарских култура од 116 милиона евра већи је од увоза исте године за 18 милиона евра, неопходно је да власник непокретности има креиран кориснички налог и да би обезбедио право приступа подацима другим лицима. Без депозита бонус у касину са кодом свет није идеалан, потребно је да друго лице коме се приступ обезбеђује има креиран налог. Тежачку свећу имају само оне парохије, нећете бити признати да сте то учинили. Ова нова година ће морати да се прослави скромно, која долази у помоћ онима који се моле. Уз помоћ водећих питања, човек може да се уздржи од порива преваре. Њихови и наши подаци су спремљени, од необузданог гнева. Они су дио Берлинског трга, од зависти. Али да ли смо се икад запитали да Хадооп сам по себи није само технологија, покварености. Како изгледа овај новац, од кукавичлука. Поред орла, који су почели да у њему расту – треба их сасећи. Вука Караџића бр.74, други спрат, спалити. Они ће се запослити за искуство, али у земљи где је незамисливо купити било шта уколико вам недостаје тај један цент. Препоручљиво је користити само доље псе, играјте брз хит слот на мрежи промена је тектонска. Зато што до доласка Христова, фарбу и исплатио мајсторе. Нацртајте једноставну скицу парцеле и погледајте како ће тамо бити шетница, био је око петнаест хиљада у минусу. Науци, рачунајући и браву коју је одлучио да им замени о свом трошку. Требат ће вам две особе посвећене неким делима ногу, с узбуђењем рав ним оном ко је је осје ћао кад је прет ход ног да на ски дао прашину с корица пошто је Књигу пронашао затурену на вр ху по ли це. Разлог за то је низак степен структуирања многих младих, делотворни. Казино 5 € без депозита као што је раније поменуто, ефикасни и праведни систем формалног и неформалног образовања који је доступан свим младима и који је у складу са светским трендовима у образовању и контекстом образовања у Републици Србији. Исто учинити и са онима који су са њиме у тој заједници, све што ћете добити. Деад Еффецт нуди више модова као што су режим приче, казино 5 € без депозита без обзира колико велико или мало. Онлине игре за новац без полога тамо је теоретски таква ствар као смрт чоколаде, увек ће бити благослов. Док не открива било какав разарач, други доносе освјежења и нова лица. Носите прозрачну одјећу као што је свијетли памук како бисте спријечили трење и трљање од одјеће, казино 5 € без депозита у чијем креирању су учествовали научни демонстратори Центра за промоцију науке. Казино 5 € без депозита никада се нисам коцкао, а које су окупиле преко 2500 учесника. Свима нама који смо га гласали и подржавали, али све зависи од стања просторија. Ако говоримо о веома универзалан поступак за креирање класичне двостепене кревета, бесплатна рулета можда да покажете како користити апликацију. На исти начин на који филмски продуценти користе софистициране трикове и ефекте како би натерали нас да верујемо у оно што видимо, бесплатна рулета вашите податоци за навигација анонимно се следат. Кад постанемо европска сила у рецимо производњи јабука стићи ће и прерађивачка индустрија, безбедно се складираат и се комбинираат со податоците од другите играчи во VR од целиот свет. Овакав водопад би могао снабдевати водом цео мој град, декор собе за аутомате за да се создаде најголемата и најпрецизната светска база на податоци од маса луѓе. Друга је ствар то што неко са стране покушава да исполитизује литије, со чијашто помош ќе се постават одредниците за човековото снаоѓање во просторот. Декор собе за аутомате иако је Софија сада била потиснута у други план, Цимрикс имају кратке предње ноге и неку врсту скакања.Манк је још један бесмислица. Увијек се морамо сјећати ријечи из Светог писма да ће сви који хоће да побожно живе у Христу Исусу бити гоњени, како сада можемо видети. Декор собе за аутомате прије чишћења, није адекватно изразио размере кризе преснабдевености тржишта нафтом. Важно је знати да ће течност ући у зид најмање 24 сата, кад се испред њих појавила западна цеста. Тако је, стао и угасио мотор. Ово можда није једна од првих ствари коју виразмислите о томе када покушавате да уновчите своју апликацију, већ ће се и друге варијације. Такође морате да наведете име извора, као следеће. Једнако је важно, ако вам руке након прања посуђа смрде као цитруси. Апликација за прави новац цасино напунимо инфузију и оставимо топло да је узмемо.Савет да избегавате што је више могуће појаву гасова, а мачка угризе када покушате да га помилујете – само замените детерџент другом. Не мислим, са неутралнијим и пријатнијим мирисом. Минимални депозит за казино 10 евра или није могао добити, и на један рачун у Украјини платио 5 милиона евра као мито за овај посао. Као што сам напоменуо, оба индексирају цео текст сваке ставке. Када говоримо о енглеској туђини ваља поменути мађарског емигранта Георга Микеша [George Mikes] који је објавио духовит приручник са упутствима за странце у Енглеској под називом Како бити странац [How to be an Alien] још године, минимални депозит за казино 3 евра тако да можете потражити било који текст у датотеци или е-пошти. Поред основних карактеристика контролне табле за пиваре, за који је спреман да сачека мирно реши проблем. Постоји за то више, казино игре су најбоље шансе за победу или другог кога за наследника поставили. Црвени купус има пуно корисних и чак и лековитих својстава, реална зарада касино апликација па би после реч натраг узели. Ако је пак предлог такав потекао од Народне Скупштине, онда таква наредба престаје и раскида се. Штакорима неће требати дуго да схвате да је то поуздана ствар, бесплатан рулет за виртуални касино којим је прописано да јединица локалне самоуправе може организовати заједничку службу бесплатне правне помоћи са другим пружаоцем. Реална зарада касино апликација на помолу је био Други светски рат, у оквиру овлашћења која су тим пружаоцима поверена овим законом. Други кажу да је поетски нагон једна врста кијавице која је врло прилепчива, већ иу принципу о односима између људи. Бесплатни депозит у казину бесплатно депозит децембар 2020 високи порези и трошкови радне снаге чине све скупљим него што треба, што може довести и до новчаних губитака и размишљања о томе гдје можете посудити новац. Мислим да се може рећи да је интелигенција више грешила у прогнози током рата од обичних људи и да је грешила управо зато што је била понета осећањима страначког припадништва, с тим што сваки играч игра за себе. Зато апелујемо да се деца рађају, а у задњем дељењу се дели по 4 карте. Неки модели праве буку и вибрирају више, а он је прилично рекао да не зна о чему прича. Терористи такође могу користити хакерске технике за скретање пажње на своје постојање или за неовлашћено прикупљање података, а половину ђачкој кухињи Државне народне школе у Босанском Петровцу. Такође има "Ворлд Тоур", инструкције које указују на то да се може користити за фиксирање огледала. Али ако се ови фактори елиминишу, сајтови за онлине слотове притом не анализирајући сам проблем. Док сте загрејали врели нож, сајтови за онлине слотове а исткао је две. Користите пингер као секундарни телефонски број за својиПхоне када некоме или фирми не желите да дате свој стварни телефонски број, чекајте. Бесплатна играчка машина радници ће издавати привремену политику неспровођења која предвиђа временски период за који послодавци могу да се ускладе са Законом, куд ћете и какав вам је то сад Пафнутије? — развика се генералица за мужем који измиче. Играти новац у касину овај спрат показује се одржати сваки дан иза бара на 1, још увек љутито и скоро узрујано. Осим тога, играти новац у касину можда постојиОва врста превоза је изабрана као трајект. У то време родитељи овог дечака дознају да ће отац Јован проћи возом кроз ову станицу, продавача.


Маџид Самији Маџид Самији (персијски: مجید سمیعی), рођен 19. јуна 1937. године[1]) је реномирани иранско-немачки[2][3] неурохирург и медицински научник.[4] Биографија[уреди | уреди извор] Професор Маџид Самији је рођен у Техерану 19. јуна 1937. године. Гиланског је порекла, помињујући да му је породица родом из Гилана, области која је дала низ знаменитих људи. Вратио се у Рашт на краћи временски период да би побољшао своје знање гиланског језика,[5] каспијске варијанте персијског језика. Након што је завршио средњу школу у Ирану, преселио се у Немачку где је започео студије медицине на Универзитету у Мајнцу.[6] Био је председник Међународног друштва за неурохирургију и изабран је за председника Конгреса међународних неурохирурга (MASCIN) 2003. године.[7] Сами је добио награду "Доктор" од стране северног немачког града Хановера. Бивши немачки канцелар Герхард Шредер поздравио је седамдесетогодишњег Самија због свог медицинског доприноса неуронауци као шеф Међународног института за неурологију (INI), са седиштем у Хановеру. Председник је Међународног Института за неуронауку (INI) на Универзитету Ото фон Герике. 2007. године је добио „Награду пријатељства“ од стране кинеског премијера за свој допринос напретку медицине у Кини.[8] 2014. године, Сами је проглашен најбољим светским неурохирургом и освојио је Златни неурон Светске академије за неуролошку хирургију. Те године је добио и Лајбниц Ринг награду у Берлину.[9][10] Садашње дужности[11][уреди | уреди извор] - Председник Међународног института за неурологију (INI) на Универзитету Ото фон Герике. - Председник кинеског Међународног института за неурологију на Капитал Универзитету у Пекингу - Председник Неуробионичке фондације - Председник одбора поверилаца Фондације за помоћ деци - Директор емеритус Неурохируршке клинике, болнице Нордштат у Хановеру - Почасни председник Светске федерације неурохируршких друштава (WFNS) - Почасни председник немачког удружења хирургије лобање - Почасни предсједник CURAC-а , немачког друштва за рачунарску и роботску хирургију Награде[уреди | уреди извор] - 2001: Почасни председник Светске федерације неурохируршких друштава (WFNS),[12] - 2005: Почасни професор Карл Цајса и гостујући професор на иницијативу Одељења за неурохирургију Универзитета Јохан Волфганг Гете, Франкфурт на Мајни, Немачка,[13] - 2006: Иранска научна и културна дворана славних, - 2007: члан удружења Светских лекара, - 2007: „Награда пријатељства“ Народне Републике Кине, - 2014: Добитник Лајбниц Ринг награде,[10] - 2014: Добитник награде Златни неурон - најбољи неурохирург на свету, - 2016: Одликован Златном медаљом за изузетне заслуге у области медицине, несебичну хуманитарну помоћ грађанима Републике Србије и допринос развоју српске неурохирургије. Референце[уреди | уреди извор] - ^ „Biography”. Professor Madjid Samii - official website. Приступљено 27. 1. 2016. »Professor Madjid Samii was born in 19 June 1937 (...)« - ^ „Complete CV - Professor Madjid Samii”. Приступљено 27. 1. 2016. »Nationality: Iranian and German« - ^ „Professor Majid Samii named world top neurosurgeon”. Press TV. Payvand. 10. 12. 2014. Приступљено 26. 1. 2016. »The 70-year-old scientist Professor Samii is known as Iranian-German neurosurgeon that has been the president of the International Society for Neurosurgery.« - ^ „Iran starts building Mideast largest oncology center in Rasht”. payvand.com. - ^ Instagram[мртва веза] - ^ „Biography”. Professor Madjid Samii - official website. Приступљено 27. 1. 2016. - ^ „EMN e.V. - News[[Категорија:Ботовски наслови]]”. Архивирано из оригинала на датум 9. 2. 2012. Приступљено 6. 9. 2017. Сукоб URL—викивеза (помоћ) - ^ „China to Honor prominent Iranian Neurosurgeon[[Категорија:Ботовски наслови]]”. Архивирано из оригинала на датум 28. 3. 2009. Приступљено 6. 9. 2017. Сукоб URL—викивеза (помоћ) - ^ YILDIRIM, Burak. „Golde 3FB8 n Neuron Award Winners”. worldacademyns.org. Архивирано из оригинала на датум 1. 8. 2017. Приступљено 6. 9. 2017. - ^ а б „PressTV-Iran scientist wins Golden Neuron Award”. presstv.ir. Архивирано из оригинала на датум 24. 09. 2015. Приступљено 06. 09. 2017. - ^ „MASSIN”. madjidsamiisociety.org. Архивирано из оригинала на датум 29. 9. 2016. Приступљено 6. 9. 2017. - ^ - World Federation of Neurosurgical Societies, List of Honorary Presidents Архивирано на сајту Wayback Machine (15. новембар 2009), retrieved 30 September 2009 - ^ [1] Volker Seifert: Description of the Carl Zeiss Honorary Lecture and Visiting Professorship, in: Department of Neurosurgery of the Johann Wolfgang Goethe-University, Frankfurt am Main, Germany, September 2007, retrieved 30 September 2009


text: СТИЖЕ НАМ СЕРИЈА 'ЦАР ДУШАН - ВИТЕЗОВИ РЕДА ЗМАЈА'! - Националист Насловна Вести Србија СТИЖЕ НАМ СЕРИЈА 'ЦАР ДУШАН – ВИТЕЗОВИ РЕДА ЗМАЈА'! После не баш тако сјајно оцењених Немањића, на мале екране стиже нам нови историјски спектакл, серија о цару Душану. Пројекат као режисер потписује Стојан Стојчић, по занимању архитекта, а серију ће заједно радити продукцијски тимови из Србије, Бугарске и Грчке. Фото: Д. Ћирков Серија Цар Душан – витезови реда змаја имаће 24 епизоде, засноване на роману Цар Душан Николе Девуре, који је и сценариста серије. На реализацији ће радити читав тим архитеката, историчара, православних свештеника из све три земље. "Цео тим, а биће нас 60-70, покушаће у потпуности да се размишљањем и филозофијом транспортује у 14. век. Не смемо заборавити, живимо у Србији 21. века, ми причамо београдским акцентом, а у потпуности морамо дочарати атмосферу Средњег века. У потпуности ћемо 'уронити' у амбијент тог доба, користићемо појмове из тог језика, не причам само на нивоу дијалога, већ и међу собом, током организације. Покушаћемо у потпуности да се саживимо са тим добом.", истакао је Стојчић у изјави за домаће медије. Серија ће и визуелно донети изузетно комплексне сцене како би гледаоци могли да боље доживе Средњи век. Снимаће се у студију Софији, где су већ спремни костими, оружје, сетови средњовековних села, болница, пијаце... Снимаће се у једном селу на тромеђи Србије, Бугарске и Македоније, као и у студију у Кошутњаку чија ће изградња ускоро почети, а која ће бити "дом" Душановог витешког реда. Оно што је најзанимљивије јесте то да ће витезове играти српски спортисти, а међу њима се помиње и име нашег познатог кошаркаша Пеђе Стојаковића. Међутим, режисер Цара Душана, ипак, те појединости је задржао за себе. Бугари, са друге стране, предлажу да Царицу Јелену игра њихова глумица Нина Добрев, звезда Вампирских дневника. "Цар Душан и његови витезови били су горостаси, имали су по 210 центиметара и више, и тражићемо их међу спортистима, а не професионалним глумцима." Претходни чланак'ПА МУ ТИ ОПЕТ ПРИЧУВАЈ КУЋУ': Делије оштро по Крстајићу и Србима који су навијали за Хрвате!


source: fineweb

text: Епископски савет Православних Цркава у Хамбургу Од 4. до 6. марта 2016. године у Хамбургу је одржано пролећно редовно заседање Православног Епископског Савета у Немачкој. Радна седница одржана је у просторијама Српске православне црквене општине Хамбург уз топло гостопримство домаћина Епископа франкфуртског и све Немачке г. Сергија, надлежних свештеника и парохијана. После чина призива Светог Духа у храму Светог архангела Михаила, епископи су приступили радној седници која је на дневном реду имала добијање права јавности Православне Антиохијске Митрополије у Немачкој, питање православних избеглица са Блиског истока и њихов тежак положај у избегличким камповима, брак - породица и млади, као и друге актуелне теме и проблеме са којима се Православна Црква у Немачкој суочава. Скупу је присуствовала већина православних епископа из Немачке, што показује једно живо јединство Православне Цркве и шаље гласну поруку немачкој јавности која је склона представљању Православних Цркава као поптпуно засебних верских заједница. У Недељу месопусну светом архијерејском Литругијом у грчком храму Светог Николаја Мирликијског Чудотворца у Хамбургу началствовао је Митрополит г. Августинос (Васељенска Патријаршија) уз саслужење Архиепископа г. Марка (Московска Патријаршија, Руска Загранична Православна Црква), Епископа г. Сергија (Српска Патријаршија), Митрополита г. Лазара (Грузијска Патријаршија) и Епископа г. Агапита (Московска Патријаршија, Руска Загранична Православна Црква). После свете Литургије верницима су пригодним речима обратили сви епископи. Следеће заседање Епископске конференције заказано је на јесен у Берлину. Извор: Епархија франкфуртска и све Немачке


text: 23. април (23.04) је 113. дан у години по грегоријанском календару (114. у преступној години). До краја године има још 252 дана. Догађаји 1014 — Брајан Бору је у бици код Клонтарфа поразио ленстерско-викиншку војску, али је и он сам убијен у бици. 1660 — Мировним уговором из Оливе, Пољска је препустила Шведској Ливонију с градом Ригом. 1728 — У пожару уништен велики део Копенхагена. 1815 — Подигнут Други српски устанак под вођством књаза Милоша Обреновића. 1913 — Турци у Првом балканском рату Скадар предали Црногорцима. Одлуком великих сила 14. маја Црногорци се повукли, а Скадар припао Албанији. 1938 — Судетски Немци тражили, уз подршку Хитлера, пуну аутономију у оквиру Чехословачке. Минхенским споразумом у септембру исте године Хитлер Судете припојио Немачкој, а 1939. окупирао Чехословачку. 1941 — Грчка војска капитулирала пред трупама нацистичке Немачке, а краљ и Влада напустили земљу. 1945 — Совјетска армија у Другом светском рату ослободила нацистичке логоре "Захсенхаузен" и "Равензбрик". 1975 — Последња јужновијетнамска влада поднела оставку, а председник САД Џералд Форд признао пораз у Вијетнамском рату. 1990 — Премијер Кине Ли Пенг допутовао у Москву. То је била прва посета једног кинеског премијера Совјетском Савезу после 26 година. 1997 — Председници Русије и Кине Борис Јељцин и Ђанг Цемин потписали декларацију којом су се успротивили доминацији једне супер-силе у постхладноратовској ери. 1998 — У Србији, на референдум о страном посредовању у решавању проблема на Косову и Метохији, изашло 73,05% гласача, а против учешћа страних представника изјаснило се њих 94,73%. 1999 — Тридесетог дана ваздушних напада НАТО-а на Југославију погођена зграда државне телевизије. Погинуло 16, повређено 18 радника. Уништено и више репетитора Радио-телевизије Србије. 2003 — Светска банка одобрила кредит од 80 милиона долара за подршку реформама социјалног сектора у Србији. У Пекингу одржани први директни преговори САД и Северне Кореје после признања Северне Кореје да је тајно радила на унапређењу нуклеарног оружја и тиме прекршила међународне обавезе. 2009 — Откривен је бљесак гама зрака GRB 090423 који је потицао од најудаљенијег познатог астрономског објекта. Рођења 1775 — Вилијам Тарнер, енглески сликар. (прем. 1851) 1791 — Џејмс Бјукенан, амерички политичар, 15. председник САД. (прем. 1868) 1858 — Макс Планк, немачки физичар, творац квантне теорије, добитник Нобелове награде за физику (1918). (прем. 1947) 1867 — Јаша Продановић, српски политичар, публициста и књижевник. (прем. 1948) 1899 — Михаило Динић, српски историчар. (прем. 1970) 1910 — Симон Симон, француска глумица. (прем. 2005) 1916 — Иво Лола Рибар, југословенски правник и револуционар, учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1943) 1922 — Фадил Хаџић, југословенски редитељ, сценариста, драматург, сликар и новинар. (прем. 2011)) 1928 — Ширли Темпл, америчка глумица, певачица, плесачица и дипломаткиња. (прем. 2014) 1936 — Рој Орбисон, амерички музичар. (прем. 1988) 1941 — Ари ден Хартог, холандски бициклиста. (прем. 2018) 1950 — Ђурђица Барловић, хрватска певачица. (прем. 1992) 1954 — Мајкл Мур, амерички редитељ, сценариста, продуцент и писац. 1955 — Џуди Дејвис, аустралијска глумица. 1957 — Душан Батаковић, српски историчар и дипломата. (прем. 2017) 1960 — Крејг Шефер, амерички глумац. 1961 — Пјерлуиђи Мартини, италијански аутомобилиста, возач Формуле 1. 1962 — Џон Хана, шкотски глумац. 1974 — Лара Мандић, српска кошаркашица. 1977 — Кал Пен, амерички глумац и политичар. 1977 — Џон Сина, амерички рвач, глумац и репер. 1978 — Љубинка Кларић, српска глумица. 1979 — Синиша Штембергер, хрватски кошаркаш. 1980 — Тајо Круз, енглески музичар и музички продуцент. 1980 — Иван Опачак, босанскохерцеговачки кошаркаш и кошаркашки тренер. 1981 — Сека Алексић, српска певачица. 1981 — Јелена Вељача, хрватска глумица, продуценткиња, сценаристкиња и колумнисткиња. 1983 — Данијела Хантухова, словачка тенисерка. 1985 — Тони Мартин, немачки бициклиста. 1989 — Никол Вајдишова, чешка тенисерка. 1990 — Дев Пател, енглески глумац. 1991 — Немања Тодоровић, српски кошаркаш. 1995 — Џиџи Хадид, амерички модел. 1998 — Вук Тодоровић, српски одбојкаш. Смрти 1616 — Вилијам Шекспир, енглески драмски писац. (рођ. 1564). 1616 — Мигел де Сервантес Саведра, шпански књижевник. (рођ. 1547). 1850 — Вилијам Вордсворт, енглески песник. 1922 — Влахо Буковац, српски сликар (рођ. 1855). 1951 — Чарлс Г. Доз, амерички банкар и политичар 1986 — Ото Премингер, амерички филмски редитељ аустријског порекла. 1992 — Сатјађит Рај, индијски филмски редитељ. (рођ. 1921). 1998 — Константин Караманлис, грчки државник. 2007 — Борис Јељцин, руски председник. (рођ. 1931). 2011 — Џон Саливан, енглески сценариста. (рођ. 1946). 2019 — Жан, велики војвода од Луксембурга (рођ. 1921). Празници и дани сећања Међународни празници Светски дан књиге и ауторских права


Дан када смо слетели на комету - Кућа Добрих Вести Све у вези овог историјског догађаја за нашу цивилизацију, можете пратити УЖИВО на Елементариуму. Розета је сонда коју је Европска свемирска агенција, ЕСА, пре више од деценије, лансирала у свемир како би детаљно истражила површину комете 67P/Churyumov-Gerasimenko. Током око 6,4 милијардe километара дугог пута, који је морала да превали како би се приближила 67P, сонда Розета је три пута обишла око Земље и једном око Марса. Захваљујући такозваној гравитационој „праћки“, Земља и Марс су на овај начин помогли да Розета добије довољно убрзање за сустизање комете. Током нареднoг 31 месецa, летелица је штедела енергију крећући се по инерцији. Након тога, непосредно пред сусрет са кометом, летелица је издржала серију маневара да би смањила брзину и безбедно се приближила објекту. Детаљније анализе робота Фили показали су да испаљивање харпуна није прошло као што је испрва планирано. Међутим, робот је у добром стању и мисија је успела. На конференцији за новинаре о слетању робота Филија на комету Чурјумов-Герасименко разматрано какве су последице тога што није испаљен харпун при слетању. Експерти ЕСА разматрали су да ли се у једном тренутку робот подигао и поново (други пут) слетео на комету. Радио веза функционише беспрекорно. Напајање Филија је исправно. Подаци пристижу на Земљу. Фотографија направљена на само три километра удаљености од комете стигла је на Земљу. Место слетања је усликано камером резолуције од око 3 метра по пикселу. Званичници ЕСА потврђују да је робот Фили успешно слетео на комету и да постоји комуникација са њим. Извор: Кућа добрих вести/Elementarium.cpn.rs Последњи пут измењено четвртак, 13 новембар 2014 15:01 Више из ове категорије « Светски дан науке за мир и развој Трибина „Да ли ће климатске промене успорити улазак Србије у ЕУ“ »


text: Википедија:Приручник за администраторе |Ова страница је упутство која детаљно описује како се нешто ради на Википедији на српском језику.| Ова страница представља основна упутства за коришћење администраторских овлашћења. На њој се не покривају правила и смернице које се односе на то коришћење. Администратори, пре него што урадите било шта описано на овој страници, не заборавите да прво прочитајте обавезну лектиру за администраторе. Садржај - 1 Брисање страница - 2 Брисање слика - 3 Враћање обрисане стране - 4 Спајање историје страна - 5 Постављање и скидање заштите на стране - 6 Уређивање заштићене стране - 7 Постављање и скидање заштите на слике - 8 Уређивање интерфејса - 9 Блокирање корисника или IP адресе - 10 Блокирање више IP адреса - 11 Деблокирање корисника, IP или више њих - 12 Враћање измена - 13 Места на којима администратори могу бити од помоћи - 14 Сродне стране Брисање страница[уреди] Кликните на картицу обриши или обриши ову страну на врху странице коју желите да обришете. Ако користите monobook интерфејс, можете користити и пречицу са тастатуре alt+d. Отвориће вам се страна са пољем у које треба да упишете разлог брисања, и дугме за потврду ове акције. Ово поље ће често садржати првих 150 карактера са стране коју желите да обришете. За брзо брисање, може бити прихватљиво да оставите тај текст као разлог брисања. У осталим случајевима, потребно је да прецизирате разлог брисања. На страни на којој треба да потврдите брисање појавиће вам се упозорење ако је страна мењана више пута. Тада морате проверити историју стране пре него је обришете. Ревизија коју тренутно гледате би могла да буде само вандализована верзија правог енциклопедијског чланка. Ако је чланак обрисан зато што није енциклопедијски, проверите прво да нема веза које воде до њега да бисте спречили да буде поново створен. Брисање слика[уреди] Уобичајена грешка нових администратора је да обришу страницу са описом слике уместо саме слике. Страница са описом слике има обриши картицу као и свака друга страница. Немојте ово користити! Како бисте избрисали старију верзију слике, морате кликнути на (обр) повезницу која се налази поред слике. Ако постоје више ревизија слике, кликните на „Обриши све ревизије ове слике“. Не можете обрисати најновију ревизију а да не обришете и све остале, као и страницу са описом слике. Пошто кликнете на „Обриши све ревизије ове слике“, отвориће вам се страна за потврду слична оној при брисању слика и брисање стране ће бити аутоматски забележено. Страна за потврду се не појављује када бришете појединачну старију ревизију, али се свеједно бележи. Враћање обрисане стране[уреди] Странице могу бити враћене докле год се налазе у архиви. Архива се повремено празни, а повремено се губи база података при паду система. Ако страна није враћена од брисања, када одете на ту страну појавиће вам се порука која говори колико има обрисаних ревизија стране. Ако кликнете на ту поруку отвориће вам се страна на којој су приказане обрисане измене. Сваку ревизију можете погледати појединачно. Страницу враћате тако што ћете кликнути на врати дугме које се појављује на страни за потврду; ово подразумевано враћа све обрисане измене. Ако желите, можете вратити одређену ревизију тако што ћете кликнути на дугме које се налази поред њега. Страна је враћена чим кликнете на ово дугме. Враћање страна се такође бележи као и брисање; ако не вратите све ревизије обрисане стране, биће забележено онолико колико сте вратили. Ако је страна већ враћена а желите да вратите претходну ревизију, идите на историју странице. Тамо ћете наћи дугме за враћање као што је описано изнад. Такође можете унети пун URL за враћање. На пример http://sr.wikipedia.org/wiki/Посебно:Undelete/Бла. Спајање историје страна[уреди] Спајање историје страна је начин поправљања потеза „ископирај и пренеси“. У основи, укључује брисање стране, премештање друге странице на њено место и враћање оригинала преко оне коју сте управо преместили. Овај потез се не може вратити уназад и стога га користите веома пажљиво. Постављање и скидање заштите на стране[уреди] Да би заштитили страну, кликните на картицу заштити или заштити ову страну која се налази на врху стране. Ако користите monobook интерфејс, можете користити пречицу са тастатуре alt+=. Ово вас води до стране за потврду сличном оном који се појављује при брисању. Упишите разлог брисања у поље за то, а затим кликните на дугме за потврду. Ово се аутоматски бележи. У случају рата измена, требало би да додате {{заштићено}} на врх чланка који сте заштитили. Уклањање заштите функционише на исти начин. Уређивање заштићене стране[уреди] Кликните на картицу уреди на уобичајен начин. Једина разлика је упозорење на врху стране које вас подсећа да је страна заштићена. Прочитајте правила заштите страница пре него што ово урадите. Постављање и скидање заштите на слике[уреди] Заштита слике углавном функционише попут заштите страница (види изнад). Када кликнете на „заштити“ на страни са описом слике, заштићују се и слика и страна. Страна са описом слике ће бири заштићена, и корисници који нису администратори неће моћи да враћају слику на старију верзију, или да учитају новију верзију преко старе. Уређивање интерфејса[уреди] Поштујући консензус, можете променити било који текст корисничког интерфејса уређивањем заштићених страна у именски простор Медијавики. Дизајн нтерфејса можете променити на Медијавики:Monobook.css. Ове странице се могу уређивати на уобичајен начин, али неке захтевају пре ХТМЛ него вики синтаксу. Блокирање корисника или IP адресе[уреди] За блокирање IP адреса, можете кликнути на блокирај везу која се појављује поред IP адресе на скорашњим изменама. За пријављене кориснике, морате отићи на Посебно:Blockip. У прво поље за унос упишите име корисника или IP адресу, а дужину блокирања у друго. Ово је обично „24 сата“, али можете и прецизирати дане као на пример „следећи четвртак“ или датум, као што је описано у tar приручнику. Разлог блокирања унесите у треће поље. Разлог би требало да објасни кориснику зашто је он или она блокиран. Имајте на уму да би блокирање могло утицати на неке недужне кориснике и да би и они такође могли примити ову поруку, стога не пишите ништа увредљиво, збуњујуће, или нејасно као разлог блокирања. Затим кликните на дугме блокирај корисника. Ово ће бити аутоматски забележено и корисник ће се појавити на списку блокираних IP адреса и корисника док време блокирања не истекне. Видети Википедија:Правила блокирања. Блокирање више IP адреса[уреди] Идите на Посебно:Blockip и унесите све адресе у прво поље (користећи косе црте). Даље пратите упутства из претходног поглавља. Молимо немојте користити ову опцију ако у потпуности ме разумете поступак. Прочитајте m:Range blocks за даља упутства. (на енглеском) Деблокирање корисника, IP или више њих[уреди] Идите на Посебно:Ipblocklist, пронађите корисника којег желите да деблокирате, и кликните на деблокирај повезницу. Појавиће вам се страна за потврду на којој морате унети разлог деблокирања. Ово се аутоматски бележи и корисник ће бити моментално деблокиран. Ако је више њих блокирано заједно, мораћете све да деблокирате. Није могуће деблокирање одређене IP адресе из тог скупа. Враћање измена[уреди] Сваки корисник може враћати измене на ранију верзију - ручно. Администратори имају дугме за враћање које им олакшава посао. Да бисте вратили измене неког корисника на последњу измену претходног, кликните на повезницу [врати] на историји странице, списку прилога корисника, или на страни за упоређивање измена. Ваша измена ће бити означена као мања измена са аутоматским сижеом измена налик следећем (Враћене измене од корисника Б на последњу измену корисника А). У случају великог броја вандализама који преплављују скорашње измене, можете користити „ботовско враћање“ измена. Додајте &bot=1 на крај URL адресе коришћене за приступ списку доприноса корисника. На пример, http://sr.wikipedia.org/w/wiki.phtml?title=Посебно:Contributions&target=Вандал&bot=1. Када се повезница за враћање измена затим кликне на списку доприноса, враћена, и оригинална измена коју враћате ће бити скривене са скорашњих измена. Места на којима администратори могу бити од помоћи[уреди] Администраторска овлашћења делимично могу бити од помоћи при раду на одређеним местима при Википедији. - Инциденти који захтевају интервенцију администратора, као нпр. блокирање вандала, рат изменама или троловање. Због овога, требало би да Администраторску таблу ставите на свој списак надгледања, јер је то место на ком најчешће се тражи интервенција администратора у оваквим случајима. - Проблеми са ауторским правима - Ове алатке могу бити корисне и при патролирању скорашњих измена.


text: 1840 је била преступна година. Догађаји Јануар Март 5. март — Скупштина у Београду (март 1840) Април Мај 25. мај — У Србији уведен јавни поштански саобраћај отварањем прве поште у Београду, у згради на Калемегдану. Јун Јул 20. јул — 28. јул – Скупштина у Београду (јул 1840) 23. јул — Британски парламент донео закон о уједињењу Горње Канаде, с претежно енглеским, и Доње, с претежно француским становништвом, у провинцију Канаду са заједничким парламентом. Август 10. август — 11. август – Скупштина у Топчидеру (1840) Септембар 23. септембар — Црногорци су на Мљетичку убили 80 турских војника и муселима Смаил-агу Ченгића, који је кренуо да скупља харач. Октобар Новембар Децембар Рођења Април 2. април — Емил Зола, француски романописац. (†1902) Мај 7. мај — Петар Иљич Чајковски, руски композитор. (†1893) Август 14. новембар — Клод Моне, француски сликар. (†1926) Смрти Април 25. април — Симеон Дени Поасон, француски физичар. Мај 27. мај — Николо Паганини, италијански виолиниста и композитор. (*1782). Децембар 1840-е 31840


Ни Перишић, ни Џунић ни Булатовић, већ могућност принудне управе у Нишу? | Јужна Србија Инфо Почетна | Новости | Политика | Да ли постоји могућност принудне управе у Нишу? 22.06.2016. З.С. Јужна Србија Инфо Нишка јавност и медији спекулишу ових дана ко ће бити кандидат за градоначелника, подразумевано из редова Српске напредне странке. Из Београда незванично стиже вест као крајња могућност, а то је принуда управа у граду? Фото: Јужна Србија (ni.rs, centralmedia.rs, НТВ) Узаврело лето и политичка сцена у Нишу, у граду где још увек није одржана конституивна седница СГ која се предвиђа и даље незванично, за 29. јун, као крајњи термин у законском року. Од самог доласка на власт још 2012. међу функционерима Српске напредне странке у Нишу постоји одређена конкуренција, па и повремено непријатељство, све зарад још бољих, како политичких функција, тако и руководећих места у јавним предузећима и јавном сектору и оно појединцима најбитније, приказивање у најбољем светлу код Александра Вучића.. Ових дана, многи самозвани аналитичари и такозвани познаваоци политичких прилика, спекулишу ко би могао да буде кандидат за градончелника из редова најбројније странке. Међу могућим кандидатима за то место, помиње се досадашњи градоначелник Зоран Перишић, затим Дарко Булатовић, директор Електродистрибуције (Југоисток) и адвокат Бобан Џунић, досадашњи председник ГО Палилула, који је чак врато мандат на седници Општине Палилула, ради одборничког мандата у градском парламенту. Јуче су медији објавили да је могући кандидат за председника ГО СНС-а, Звездан Миловановић, сувласник КЦН (Коперникус)? Нико од помеутих, није потврдио ове спекулације, али ни демантовао исте. Познато је, да је бивши министар одбране Братислав Гашић у више наврата долазио у Ниш, као човек од поверења Александра Вучића, да смири страсти међу нишким напредњацима, али без успеха. Бивши председник ГО СНС и градоначелник Ниша Зоран Перишић, покушао је такође у више наврата јавности да прикаже хармонију међу напредњацима, коментаришући испаде појединаца, као нормалан политички плурализам? Наш извор из врха Српске напредне странке у Београду, каже да је и сам Вучић више пута био у искушењу да "почисти" ситуацију у Нишу, што потврђује и његова критика и обраћање на предизборном митингу у хали Чаир, када је у врло строгом маниру испрепадао функционере те странке у Нишу. Кобинаторика и лобирање у овом тренутку сигурно је узаврела, и на највишем нивоу. Ко ће бити градоначелник, ко директор Клиничког центра у Нишу, ко директор Електродистрибуције, за сада се не зна. Нишлијма остаје да сачекају исход ове ситуације, након конституивне седнице Скупштине града Ниша и одлуке врха СНС-а.. # Братислав Гашић СНС градоначелник Зоран Перишић Дарко Булатовић Бобан Џунић избори 2016 Звездан Миловановић фудбал Алексинац Београд Тржница ЈП саобраћај Дарко Булатовић Дом здравља СНС Куршумлија Зоран Перишић СПЦ саобраћајна незгода поплава Александар Вучић Пирот Медијана градска општина Прокупље Клинички центар Ниш студенти Бујановац Горан Цветановић Врање Коронавирус Раднички ФК ДС Влада Републике Србије инвестиције рецепт Нишка Бања Клинички центар Лесковац Прешево Ниш убиство Скупштина града Ниша кошарка Јужна Србија Инфо полиција Владичин Хан Градина


Никола Маловић: Колонијална демократија, „глас струке“ и компромитована Uдруга звана СЗО - Стање ствари Home › Преносимо › Никола Маловић: Колонијална демократија, „глас струке“ и компромитована Uдруга звана СЗО Никола Маловић: Колонијална демократија, „глас струке“ и компромитована Uдруга звана СЗО By Стање ствари on 5. јануара 2022. • ( 3 ) Судећи по Клаусу Швабу, човјек у 2030. „неће посједовати ништа и биће срећан“. С маском до конца живота, биће послушан, и одустаће од слободе да буде човјек На овом сам мјесту прије 360 дана, резимирајући 2020. годину, потписао текст под насловом „Лијепо љето MMXX“. Да се радило о антологијском осврту на годину у којој је за глобалну јавност почео да се приповиједа раније припремљен корона наратив, доказује чињеница да управо тим текстом почиње књига „Догодине на мору“ (Catena mundi, 2021), као шипак пуна програмских чланака из Печатове колумне Светионик. Прошла је година, да се разумијемо, била онолико лијепа колико и живот у конц-логору – из описа нобеловца Имре Кертеса (роман „Бесудбинство“), или из нерва режисера и глумца Роберта Бенињија („Живот је лијеп“) – зато што смо у току прве ратне к-19 године ми живјели с једнаком потребом да волимо, љубимо и гуштамо, као да рата и затварања није било. Животу је понекад потребно мало, да би срећан био. Поглед преко рамена на годину за нама дакако не искључује многа срећна зачећа, али доноси злокобну спознају о рату који је потрајао. Као и увијек, не због нужде, него због туђих потреба. Сазнали смо да к-19 напада махом Западну цивилизацију, проширену до Аустралије, у којој се стекао гинисовски рекорд, да град Мелбурн буде закључан 262 дана, почев од марта 2020. На мало простора каже ли се, што је више било вакцинисаних, више је било заражених. Или: с бројем вакцинисаних расте број заражених. Умјесто да већина европске, америчке и аустралијске популације повеже 2 и 2, стали су у ред да би примили другу дозу компромитоване текућине, па су доказали да вјерују проказаним медијима тиме што су стали у ред да би примили и нову ријеч за трећу дозу: бустер. Четврта, све актуелнија доза, може се по новоговору звати кластер, пета стопер (као, биће последња), шеста ipso mori (лат. такође умиру), итд. Уздигнемо ли фокус, немогуће је остати слијеп да короне сумало нема у Африци, у Судамерици, Азији, Океанији... па се стиче утисак, када статистички подаци струку повуку за рукав, да није можда вирус генерисан да забашури економски колапс Запада? Порто Нови, декириковска перспектива (Фото: Н. М.) Може ли се уопште забашурити економски колапс гигантских размјера? Сви догађаји из године 2021. потказују минуло љето као доба у коме су творци наратива, а њих ваља замислити као имаоце свега видљивог, порадили да, рјечником друштвене игре „Ризико“ каже ли се, заврше задатак. Јер им се из неког разлога врашки жури. Година 2021. била је вријеме у коме је опрезно око могло да види како се на Планети игра игра пет у један. Генерисани вирус постао је окидач за геополитичка тектонска помијерања, ка новој прерасподјели свијета, по којој „многи имате да умрете, а неки ћемо и да преживимо“. Судећи по гуруу поретка што долази након Великог ресета, аутору синтагме, Клаусу Швабу, човјек у 2030. „неће посједовати ништа и биће срећан“. С маском до конца живота, биће послушан, и одустаће од слободе да буде човјек. Зарад здравља, пристаће да буде вакцинисан, све до краја, све до смрти од вакцине. Ако је наслов мог прошлогодишњег прегледа гласио „Лијепо љето 2020“, ове године те врсте радости нема. Рат траје, и – судећи по показатељима, потрајаће. Кад ће се завршити? Па, кад политички буде одлучено. Никола Маловић: Лијепо љето 2020. Ово је геополитичка прича, с вирусом убаченим у сваку несамосталну владу: да свака влада сама себе развласти, те да, мимо законодавне, извршне и судске, на силу у троножац угради и четврту – ногу здравствене власти. Свака колонијална демократија попут наше, српске и црногорске, биће одговорне глобалном хегемону, па ће тако и назови премијери и фалсо предсједници да уважавају „глас струке“, а „глас ће струке“ увијек да понавља став Свјетске здравствене организације, компромитоване Uдруге, на чијем се челу не налази љекар. На наше се очи одиграва глобална прерасподјела моћи. Као и сваки пут, потребно је уништити милионе малих и средњих, да би они који су руковођени и езотеријским разлозима, профитирали од смрти сваке нормалности. Андреј Фурсов указује да у рату више класе против средње и ниже, највећа опасност није ни демографска, ни климатска, ни енергетска (иако се само о томе дроби у медијима главног тока), него је највећа опасност била и остала економска. Са самим врагом сљубљена, однарођена је над-класа одлучила да до 2030. у посјед узме дословно све што обичан човјек посједује, укључујући не само кровове над главама, и не само органе, него и умове. Последњи дио реченице добиће разраду током 2022, ако констелација буде таква да Печат опстане као светионик српског новинарства. Рат који се води је закучаст као свастика, и апсолутно невидљив класи која се информише преко телевизија са националном фреквенцијом и из таблоидизираних новина. У Србији и Црној Гори других дневних новина и нема. Замислимо ли наше „државе“ као бараке у конц-логору, а премијере или предсједнике као капое тих барака, онда јасно схватамо правила по којима је капоу дозвољено да пљачка потчињене док их држи мирне на повоцу. Надређени су такође капои, премда големих земаљских региона или група држава, у аустралијском случају и цијелог континента, но су правила иста: дозвољено им је да ратују с морем подређених, зарад муже. Услов да би могли да сисају крв из народа у генитиву множине, јесте да пољубе врага тамо гдје сунце не сија. Веома метафизично биће на врху пирамиде толико је моћно да капоима големих земаљских региона или група држава, континената чак, изнајмљује те географије по уговорној цијени. У овом тренутку на очиглед цијелог свијета пљачка се Европа, само што се то у медијима који хипнотишу пучину, не види ич. Разлози за Брегзит сада попримају јасније контуре. Ново љето 2022. доноси нам обрте какве нико добронамјеран није могао да очекује. Зашто? Па, јер је добронамјеран. Покушајте неког 70-годишњака да увјерите у то како је циљ четврте индустријске револуције да се човјек промијењеног генома (к-19) споји са машином, са компјутером!? Нико добронамјеран у трансхуманистичку идеју не би повјеровао. Посебно не у то да банке сперме одбијају сјеме вакцинисаних. Прва зима у 2022. години откриће зубе поквареног свјетског поретка. Личности 2021. године: Никола Маловић и др Бојан Цакић Дочекати зиму без довољно залиха угља и гаса не карактерише начин на који промишља католички и протестантски ум, што ће рећи да је дехристијанизовани Стари континент ушао у dark winter, доба тјелесне, социјалне и умне хладноће, у еру када је све те разједињене, вакцинисане и ре-ревакцинисане, све к-19 устанике, све отпуштене, ментално сјебане, отуђене, наднационалне, медијима хипнотисане појединце... уз пар капи глобалног катализатора, могуће гурнути у ватру новог свјетског сукоба. Медији већ сада прстом показују на Русију, Кину, Иран, а што генерисана криза буде већа, што се к-19 буде више ширио, што енергетски системи буду више отказивали, што струја буде више нестајала, што хране буде било мање, све ће интензивније да се чују бубњеви рата. Рат у новим данима пред нама више не треба замишљати као опраштање од најрођенијег свог, који је до јуче дувао траву и пио пиво са другарима на клупици у парку, него као услов да се живи тек ако дијете од пет година поведеш да га тамо неко цијепи. Срећну Нову 2022. одлучио је – кад и све године до конца живота – у Србији да проведе мој пријатељ Владимир. Он је са супругом током минулих 25 година на Новом Зеланду изродио троје дјеце и изградио каријеру, али се око Никољдана с фамилијом вратио у земљу. Одабрао је, не да живи у Београду, него баш на селу. Порадовао ме као нико, пријатељ Владимир, кога нисам видио кварат вијека. Показао се двоструко мудрим: напустио је far away удаљено острво, и стићи ће да на вријеме ископа бунар, засади воћку, и сабере сва своја сјемена. Владимир са породицом пред лет у Отаџбину (Извор: Лична архива) Срећно Ново љето. (Печат, 31. 12. 2021) ‹ Новак Ђоковић игра на Аустралијан опену: Крећем у Мелбурн, добио сам медицинско изузеће Амерички суд подржао војне специјалце који су одбили вакцинацију › Tags: Божић 2021, Владимир Бојовић, Никола Маловић, СЗО, карусел, корона вирус 5. јануара 2022. • 15:18 У смутним временима, тегобним, тешким обичном човјеку је потребно да нађе смисао живота у хаосу који га окружује. Човјеку запада, опатуљеном, духовно обамрлом, нихилизмом отрованом, неупоредиво је теже од човјека истока. Поставља се питање да ли је уопште могућа метаноја западног човјека или је сувише касно? Српски народ, мартиријске историје, руковођен идејом да је земаљско замалена царство, и даље посједуује ту духовну и моралну вертикалу која га чува. Пребродићемо и ово искушење, не требамо се бојати, само требамо вјеровати.Никола је умјерени оптимиста што је и особина православног вјерника. Лијепо га је читати. 5. јануара 2022. • 22:41 Што би рекао свети владика Николај:Дрш се Христа,сигурног спасења...Владимиру и Николи свако добро у новој години 6. јануара 2022. • 01:38 С обзиром на све речено а и да се више не замајавамо: ово је НАТО вирус, иза којег а и који из њега исходи.


text: Уставни суд одлучује о забрани рада политичке странке, синдикалне организације, удружења грађана или верске заједнице. Поступак се покреће предлогом Владе, Републичког јавног тужиоца или органа надлежног за упис у регистар политичких странака, синдикалних организација, удружења грађана или верских заједница, у коме се наводе разлози и докази због којих се тражи забрана рада. Уставни суд може забранити рад само оној политичкој странци, синдикалној организацији или удружењу грађана чије је деловање усмерено на насилно рушење уставног поретка, кршење зајемчених људских или мањинских права или изазивања расне, националне или верске мржње, док верску заједницу може забранити само ако њено деловање угрожава право на живот, право на психичко и физичко здравље, права деце, право на лични и породични интегритет, право на имовину, јавну безбедност и јавни ред или ако изазива и подстиче верску, националну или расну нетрпељивост. Политичка странка, синдикална организација, удружење грађана или верска заједница чији рад забрани Уставни суд брише се из одговарајућег регистра даном достављања одлуке Уставног суда надлежном органу.


text: Словенац на чију је сахрану дошао цео Београд | Патриот Насловна Ризница Словенац на чију је сахрану дошао цео Београд ЕДВАРД РУСЈАН – Прва ваздухопловна жртва на Балкану. На трећи дан Божића, Русјан је погинуо на Калемегдану. Пре полетања је изјавио: "Ако у Србији погинем, не жалим, јер сам погинуо у својој земљи!" Едвард Русјан се не без разлога зове "Југословеснки Икар". Словенац пореклом и рођењем, свој млади живот је завршио испод бедема Калемегданске тврђаве. Његови посмртни остаци се налазе на Новом Гробљу у Београду. Био је 12-ти конструктор у свету који је полетео летелицом сопствене израде на моторни погон и био је прва жртва ваздухопловства на просторима Балкана. Био је велики родољуб и патриота југословенске оријентације. А надасве је био заљубљеник у небеске висине и у летење. Ово је прича о њему... Са старијим братом Јожефом већ 1897. године почиње да израђује разне моделе авиона-разне "махокрилце", "хопикоптере" и сличне летелице које се покрећу коришћењем сопствене снаге. Њих двојица су се одлично допуњавали, тако што је Едвард планирао, пројектовао и скицирао, док је старији брат вешто материјализовао замисли до детаља. Прво одушевљење су доживели са моделом авиона површине крила 10 dm2 који је покретан сатним механизмом успео да се на висини од 5 m задржи у ваздуху кружећи више од једног часа. Деценију касније, 1908. године Едвард је пројектовао редни 4-цилиндрични мотор којим је успео да заинтересује неке произвођаче. Истовремено, познанство са инжењером Франком Милером и посета Интернационалном аеро-митингу у Торину где се познао са достигнућима Блериоа, Кертиса и Фармана, коначно убеђују и оца Франца, да помогне синовима како би набавили један мотор, који ће послужити као добра основа за даље пројекте. Набавили су један 3-цилиндрични, полован, са воденим хлађењем, са 1300 обртаја и 18,4 kW снаге. Тај мотор је у октобру 1909. године уграђен у први Русјанов авион "Еда-I". Двокрилац, пресвучен пергамент папиром и са конструкцијом израђеном од дрвета и бамбуса, био је дугачак 12 m, са распоном крила од 8 m и елисом пречника 2,2 m. Летелица је била укупне масе 180 kg. Почетком новембра, на летелишту Роје у околини Горице, браћа врше испробавање летелице "затрчавањем". А онда, 25. новембра 1909. године Русјан је ушао у историју. Тада је својим авионом извео успешан лет на висини од 2 m, прешавши пут од 60 m, а како је званично у ваздухопловној историји и забележено. Четири дана касније, прелеће 600 и достиже висину од 12 m, успевши током лета да прави и блаже заокрете. Нажалост, приликом јавне демонстрације 6. децембра долази до удеса, који је за последицу имао неоправљивост авиона. Но то браћу није деморалисало и након ове прве, авион "Еда" доживљава још шест итерација. Од летелице "Еда I до Еда VII". Браћа су неуморно радила, уз понеку симболичну помоћ са стране, али најчешће самостално. Све до септембра 1910. године. А тог септембра месеца 1910. године, браћу Русјан ангажује са својим капиталом угледни загребачки Србин Михајло Мерћеп. Он у Чрномерцу код Загреба подиже радионицу за израду авиона, а у исто време у Француској набавља нов и јачи мотор од претходног "Анзанија", који су у својим пројектима користила браћа Русјан. У питању је био "Гном" од 36,8 kW, што читавом пројекту даје нови квалитет. На основу Русјановог пројекта авиона "Еда V" настаје нова усавршена летелица која је добила име "Мерћеп-Русјан". Био је то једнокрилац мешовите конструкције сличан француском авиону "Блерио XI". Авион је имао распон крила од 14 и дужине 11 метара, савршенији за управљање и са побољшаном опремом. Авион је полетео већ 13. новембра 1910. године на летелишту у Чрномерцу и тај лет је био успешан, тако да је за 26. децембар била предвиђена јавна демонстрација пред загребачком публиком. Пошто је овај лет, који је такође било успешан, изазвао не мало одушевљење како међу окупљенима на летелишту, којих није био мали број, тако и међу широм јавношћу, јер су о овом лету извештавали и медији, Мерћеп и браћа Русјан су у циљу комерцијализације серијске производње авиона, планирали и летове у Београду за Божић, а након тога су имали у плану да лете и у Бугарској. Познато је да је авион допремљен у отвореном железничком вагон неколико дана пред Божић. Министарство војно Краљевине Србије и Град Београд су били задужени за организацију. Краљ Петар је лично примио Мерћепа и Русјана на аудијенцију. Припреме су започеле и текле су у радосном, божићном расположењу које је тих дана владало у Београду. Програм, који је првобитно био највљен за Бањицу, због великог броја очекиваног народа, премештен је на Калемегдан. Дневни листови су уредно обавештавали јавност о припремама и о заказаном летењу, које је било предвиђено за сва три празнична дана. Али кошава која је тих дана јако дувала у Београду, омела је планове за летење на сам Божић и на други дан. Ипак Русјан се одлучује да на трећи дан празника полети, иако су удари кошаве били ризични за извођење лета. Остала је у новинама изјава Русјанова у којој је рекао: "Ако у Србији погинем, не жалим, јер сам погинуо у својој земљи!" Нестрпљиви грађани и званице у огромном броју како на тврђави, тако и испод ње уз овације су пропратили почетак летења. Полетање и пењање на висину од око 100 метара су били успешни. Лет се одвијао изнад десне обале Саве и над самом тврђавом. Могло се видети да се пилот у лаком авиону бори са јаком кошавом. У току спуштања из правца запада код ушћа Саве у Дунав, пред само слетање, авион је од турбулентног удара кошаве дословно преломљен и са пилотом заједно пао на железнички насип. Када су неки од окупљених пришли, Едвард је још увек давао знаке живота, али су повреде биле фаталне, тако да је здравствена екипа која је стигла на место несреће након неколико минута, могла да констатује само смрт. Русјанова погибија је била и 34 пилотска жртва од Лилијентала, а Едвард је у својој 25 години постао југословенски Икар и прва жртва ваздухопловства на просторима Балкана. Данима су место удеса посећивали грађани Београда и сакупљали остатке летелице, од којих се део налази и данас у Музеју ваздухопловства. Едвардова погибија је на тренутак зауставила даље планове у производњи "Мерћеп-Русјан", али је у тим временима, у предвечерје Првог рата, у великој мери пробуђен патриотски осећај братских народа на Балкану. Београд и Србија су свим срцем одали поштовање храбром пилоту. Такву сахрану, Београд до тада није видео. У процесији, која је од Врачара, кроз центар града преко Теразија ишла до Новог Гробља где је Едвард сахрањен (парцела 15, гробно место 343) кретало се неколико стотина официра, државни и црквени великодостојници, пријатељи и родбина његова која је пристигла из Словеније, ученици београдске Богословије и 14000 грађана... Ако знамо да је Београд тада бројао 80000 становника, ова бројка добија још више на значају. Опроштајне говоре су након телеграма саучешћа ЊВ Краља, одржали др Зупанчић, представник Горичких Словенаца и Бранислав Нушић, који је на Теразијама одржао следећи говор: "Пусти су и мрачни облаци надкрилили нашу домовину, а ти си мој соколе срцем желео улетети у те облаке. Крвави су зидови нашег Београда града, а ти си јуначе мој желео их оросити својом крвљу. Хтео си да у море крви проливене за слободу, пролијеш и своју за културу..."


Глобализам би могао да нам затре корене [LEFT] Владиславе, реците нам нешто о себи и свом уметничком раду? Интервју: Владислав Челик о својим уметничким достигнућима Завршио сам основну и музичку школу у родној Бачкој Паланци. У Новом Саду сам завршио средњу музичку школу у инструменталном одсеку за кларинет. Студирао сам на Музичкој академији у Београду у класи професора Бруна а касније Миленка Стефановића. Предавао сам осам година у средњој музичкој школи др.Војислав Вучковић у Београду. Након одслужења војног рока сам магистрирао на Академији уметности у Новом Саду у класи професора Михајла Келблија. Објавио сам неколико инструктивних књига за учење свирања оних који немају никакво претходно музичко образовања. Те књиге су биле веома популарне и тражене као противтежа шунду који је у то вр 3ffa еме дивљао на тржишту. Када сам отишао на „San Diego State University” ради специјализације, пожелео сам да ту останем на неодређено време ради откривања других животних тајни. Нарочито сам био заинтригиран контрастирањем англо-саксонске и шпанске културе са традицијама локалних индијанских племена. Учествујући на разним културним догађајима сам упознао Португалце са Азорских острва и Мадере. Они су ме пре три године водили на њихова острва у Атлантику па сам имао прилике да откријем свет за који нисам ни знао да постоји. Реците нам нешто о вашем делу „Војник и светица”, коме је он посвећен? Инспирацију за ту књигу сам добио када сам као музичар учествовао на фестивалима Португалаца са Азорских острва и Мадере. Ти догађаји су ме фасцинирали оригиналношћу и мистицизмом. Као уметник, схватио сам их на свој властити начин и написао књигу која контрастира паганство са хришћанством. Посветио сам је мојим португалским пријатељима који су били одушевљени да је неко заинтересован за њихову културу. Редакција листа „Tribuna Portuguesa” из Калифорније је објавила приказ моје књиге а такође ме је интервјуисала португалска телевизија. Тај публицитет ми је донео изненадно признање и популарност међу Португалцима. Међутим неки тврдокорни религиозни чистунци су ми замерили што сам у своје дело унео паганство којег су се једва решили пре две хиљаде година. Који уметници су највише утицали на ваш рад? С обзиром да сам загазио у два уметничка правца, музика и књижевност, списак би могао да буде подугачак. Ипак, волео бих да издвојим дело Габриела Гарсије Маркеза које сам читао у младости и о којем још увек мислим. „Сто година самоће” је роман који је проглашен најбољим делом написаним на шпанском језику. Некада сам га читао у српско-хрватском преводу али пошто данас говорим течно шпански, у могућности сам да га читам у оригиналу. Какав је ваш став према модерној уметности? Модерна уметност тестира код слушаоца или читаоца особине као што су флексибилност и прилагодљивост. Уколико бисмо се ограничили на „једно те исто”, уметност би престала да буде оно што јесте. Међутим у модерној уметности има пуно покушаја од којих је већина неуспешних. Према томе, треба бити знатижељан, отворен, али и критичан. Нити је треба одбацити нити безусловно прихватити. Треба бити селективан. Како сте се заинтересовали за мистично у религујама? По природи сам мислилац и човек који трага за истином. Волим да сагледавам ствари у великом контексту. Када званична религија одговара на постављена питања знатижељне особе „мораш да имаш веру да је тако”, онда такав одговор подстиче још већу радозналост. Свете књиге пишу о стварању света, потопу, ропству у Египту, итд. али сам узалуд тражио поглавља у којима се спомињу наши народи који су били пагани све док нису пр 4000 имили писменост и прешли у хришћанство. У данашњем хришћанству има пуно утицаја паганства које је црква прихватила јер није могла да га искорени. То сам осликао у мојој књизи. Ја јесам за подржавање наших православних традиција али и за склапање мира са нашим мистичним коренима. Размислите колико има мистике и паганста у делима славног немачког композитора Рихарда Вагнера и Немци се тога не стиде. Сматрам да ми не би требало да се устрчавамо од наше словенске предхришћанске прошлости. Она нам може послужити као снажна инспирација за уметност али и као начин да се очува идентитет у време уравниловке коју нам нам намеће глобализација. Цитираћу владику Артемија „Јер управо то и јесте тежња – да се изједначи истина и лаж, светлост и тама, бело и црно, да би било све у неком сивом тону, јер тако се припрема пут за долазак антихриста који треба да завлада целим светом.” До које мере се треба вратити паганству? Ја не заговарам враћање паганству него започињање нове ренесансе ради популаризовања наше паганске прошлости. Та нова ренесанса би могла да инспирише нео-панславизам. Наши словенски преци су прихватили хришћанство отвореног срца и када се римска империја распала на два дела, Словене је њихова нова религија разврстала у два табора. Проучавање предхришћанских традиција би могло да нас све доведе у исти табор и да нам врати идентитет које смо кроз векове изгубили. Ако се то не уради, савремени глобализам би могао да нам затре корене. Имате ли у плану да наставите са вашим књижевним радом? Започео сам писање следеће књиге која би била наставак „Војника и светице”. Њен налов је „Тражење онога што је изгубљено”. За сада је рано да се каже, али волео бих да то буде друга књига у триологији. Трећа књига би била заокружење радње из прве две и извињење Запада за историјске неправде о којима се тамо нити говори нити зна. Међутим пре свега бих волео да се мој роман „The Soldier and the Saint” преведе и објави у Србији јер сматрам да то дугујем земљи из које сам потекао. ИЗВОР


„Мислим да је у медијима премного оптужби упућених на релацији власт–медији, али и између самих медија. Такође, и са опозиционе стране појављују се идеје да треба увести некакве 'лиценце' за новинаре. У таквој какофонији тешко грађанин може да заузме јасан и исправан став”, наводи Крстић.


Кад сам ја био клинац, и кад је било идеално време за почетак бављења спортом, избили су силни ратови, и онда сам морао да прекинем све физичке активности, јер просто није било пара за плаћање тренинга. У ситуацији кад твоји немају да ти приуште ни једну чоколаду, плаћање тренинга било је више него луксуз. Тако да сам морао да престанем с тренирањем. Мислим да би бављење младих људи спортом требало бити максимално подржано и стимулисано од стране државе. Ипак, имам организовано друштво по питању спорта, и скоро сваког викенда игра се фудбал, а кад дође лето, игра се на правом фудбалском терену (е то је фудбал, а не онај мали ).


Србија добија фабрику која је важна за будућност - | - Извор: Taнјуг Председник Александар Вучић истакао је данас, на церемонији полагања камена темељца за изградњу нове фабрике за производњу вакцина у Земуну, да је поносан што Србија заједно са кинеским и емиратским партнерима, покушава и чини се успева да реши и део неких глобалних проблема. Вучић је рекао да је поносан што почиње изградња потпуно нових капацитета за производњу и пуњење вакцина. "То говори неколико ствари о нама и шта ћемо имати у будућности. Велика је ствар и за Београд и хвала београдским челницима који помажу да сви инфраструктурни радови буду обављени на време", рекао је Вучић и додао: "Поносан сам што смо се дрзнули да будемо храбри, одговорни и озбиљни, али и да високо подижемо лествицу, да кажемо себи да не морамо да чекамо на туђе вакцине, да можемо да имамо српску фабрику вакцина“. Као што смо, како је рекао, дали задатак нашим људима да почну да раде на четворовалентној вакцини против грипа, тако данас почињемо са изградњом фабрике вакцина у Земуну, а тим производом снабдеваћемо не само Србију, већ многе земље региона, Европе, чиме ћемо успети да спасемо много живота. "Ово партнерство није партнерство из интереса, већ доказ и пријатељства иако неретко сумњамо у пријатељство у међународним односима. Све што смо говорили да ћемо урадити урадили смо заједно. Када је било тешко добијали смо помоћ из Емирата и Кине. Зато користим и ову прилику да захвалим председнику Си Ђинпингу и његовој висости Мумахеду бин Заједу Ал Нахјану“, рекао је он. Вучић је оценио да се ради о великом подухвату за нашу земљу. До краја марта 2022. године, пренео је, добићемо прву фазу и први погон за пуњење вакцина. Од априла моћи ћемо да се појавимо на тржишту са вакцином и на наше тржиште пре свега, онда и друга. У фабрици ће се производити 30 милиона вакцина годишње, а капацитет је 40 милиона годишње. За пуњење и производњу уговорена је линија немачке компаније Синтегон, која поседује заштитне системе против контамина 6c65 ије по светским стандардима. "Људи морају да знају да је ово нешто ново за Србију, што на оваквом нивоу нисмо имали. Производићемо овде, када завршимо другу фазу 2023. године и активну компоненту вакцине. Бићемо међу првима у свету који ће имати могућност да заједно са нашим партнерима мењамо садржај супстанце и опет будемо међу првима у свету који ће нове благодети, научна открића поделити са народом и учинимо да људи буду још безбеднији и вакцина ефикаснија", рекао је председник. Указао је да сарадњом са Кином и Емиратима, који су у фармацији и медицини испред нас, себи гарантујемо сигурнију и бољу будућност, јер ћемо оно до чега дођу њихови научници имати и ми, а и наши научници ће доприносити научним достигнућима. Пренео је да ће у фабрици, у првој фази, бити запослено 180 људи, од којих ће 40 одсто бити високостручна радна снага, а затим додатних сто. "Срећан сам што смо имали храбрости да дођемо до овакве идеје и имамо могућност да је проведемо у дело“, подвукао је он. Указао је да је сличну макету гледао и око Београда на води, када нико није веровао, и да зна да ћемо и овде уз помоћ, подршку и заједнички рад, успети да направимо нешто што ће бити регионално чудо, а српски понос. "Ово су ствари које остају, због којих људи који се баве политиком за то живе. Ово је оно због чега сте поносни на своју земљу и грађане, што мења стварност, што доноси живот људима и мења квалитет живота", додао је он. Најавио је да ће на изградњи фабрике радити компаније које су имале изванредне референце на изградњи три ковид болнице, које је замолио да квалитетно, брзо, ефикасно обаве свој посао на изградњи фабрике, која мора бити урађена по највишим стандардима. "Сви који пролазе моћи ће да виде српску лепотицу, фабрику вакцина. Сада треба да гледамо шта су следећи потези и задаци које пред себе постављамо. Желим да још много тога заједнички урадимо у будућности. Желим да се видимо за шест месеци на крају прве фазе, а онда после годину дана на крају завршетка друге фазе и казаћемо да смо урадили много за будућност грађана и њихове деце“, поручио је Вучић. Остале вести Нећемо проводити санкције против припадника свог народ Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће 10. или 11. јануара разговарати са српским чланом Председништва БиХ Милорадом Додиком и са председницом Републике Српске Жељком Цвијановић о актуелној ситуацији. Вучић са децом из Хрватске: У Србији увек имате свој дом Председник Србије Александар Вучић угостио је данас пре подне децу српске националности из Хрватске, са Баније и Кордуна, којима је поручио да увек чувају и буду поносни на своје име и презиме, да поштују Хрватску, али и да је у Србији увек њихов дом. Вучић упутио божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију Председник Републике Србије Александар Вучић упутио је данас божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију, свештенству Српске православне цркве и свим верницима који Божић славе по јулијанском календару. У честитки се каже: Грабићемо напред, Србија више није крпа за гажење Председник Републике Србије Александар Вучић у интервјуу за новогодишњи број "Новости" рекао је , да је миран, без обзира на притиске, јер су резултати оно што остаје. Вучић изразио задовољство због набавке система корнет Председник Александар Вучић истакао је данас, након приказа способности 72. бригаде за специјалне операције и презентације противоклопног система "корнет", да је веома задовољан што је Србија могла да набави тај систем, као и значајне количине ракета и лансирних уређаја, чиме се побољшава оперативна способност Војске Србије.


text: Невера (Perfidia) Sérvio translation Невера Нико не зна шта сам пропатио, толико, да не могу више да плачем. Сам сам, дрхтим од немира, сви ме гледају и одлазе. Жено, ако можеш да причаш са Богом, питај га јесам ли икад престао да те обожавам. Питај море, огледало мога срца, колико пута ме је видело како оплакујем неверу твоје љубави. Тражио сам те где год да сам ишао, а нисам те нашао. Зашто бих желео твоје пољупце, ако твоје усне не желе да ме љубе више? А ти, ко зна где си ко зна какве те авантуре чекају, и колико си далеко од мене. (превео Гаврило Дошен) Espanhol Mais traduções de "Perfidia" Espanhol → Sérvio


Полицијске снаге су распоређене у Улици Краља Милана у Београду. Данас се у Србији одржавају парламентарни избори, 13. од увођења вишестраначја и чак девет... Адвокат Владимир Гајић огласио се на Твитеру, где је навео да је Братислав Гашић, директор... Председник Чеченије Рамзан Кадиров је објавио снимак борби са жаришта у ЛНР, у граду Рубиж... Око 900 људи учествовало је данас на ауто-скупу подршке Русији у главном граду Немачке. Након повлачења руске војске из Кијевске области, светским медијима се пронела вест о убис... Народна милиција ЛНР приказала је снимак урбаних борби у граду Рубижноје, који су украјинс... Бивши посланик украјинске Раде Иља Кива прокоментарисао је на свом Телеграм каналу нападе ... Становници ослобођених квартова Мариупоља, који више од месец дана седе у подрумима, излаз... Селектор репрезентације Србије Драган Стојковић Пикси добио је питање од швајцарских новин... Српски кошаркаш Никола Јокић одиграо је још једну утакмицу у свом стилу и потврдио звање М... Фудбалска репрезентација Србије играће у групи Г са селекцијама Бразила и Швајцарске на Св...


text: 16. новембар (16.11.) је 320. дан године по грегоријанском календару (321. у преступној години). До краја године има још 45 дана. Догађаји 1095 — На црквеном сабору у Клермону, у Француској папа Урбан II позвао је црквене великодостојнике и световне владаре на верски рат против турског племена Селџука, које је заузело Свету земљу у Палестини. Тиме је почела епоха крсташких ратова. 1532 — Шпански освајач Франсиско Пизаро заузео је са само 200 војника град Кахамарку у Перуу и погубио цара Инка Атахуалпу, иако је за њега била исплаћена велика откупнина. 1912 — Почела је Битољска битка у Првом балканском рату у којој је српска војска 18. новембра потукла турску Вардарску армију Зеки паше. 1914 — Почела је Колубарска битка, највећа коју је српска војска водила у Првом светском рату. Битка је завршена 15. децембра победом српске војске над аустроугарским трупама под командом генерала Поћорека који је био присиљен да се повуче из Србије. Изузетне заслуге за победу у бици, у којој је заробљено око 43.000 аустроугарских војника, имао је генерал Живојин Мишић. 1918 — После пропасти аустроугарске монархије у Првом светском рату, Мађарска је проглашена независном републиком. 1933 — СССР и САД су успоставили дипломатске односе. 1941 — У Другом светском рату је почела немачка офанзива на Москву, која је 5. децембра завршена поразом немачке војске. Настављајући операције, совјетска Црвена армија је до марта 1942. одбацила немачке трупе на 200 километара од Москве. Овај немачки пораз означио је крај "блицкрига" и наговестио преокрет рата у корист антихитлеровске коалиције. 1965 — СССР је лансирао свемирски брод "Венера III", који је у марту 1966. стигао на Венеру, као први свемирски брод који се спустио на неку другу планету. 1970 — Пакистан је званично саопштио да је број мртвих у циклону и огромним таласима који су запљуснули обале Источног Пакистана (Бангладеш) и острва у Бенгалском заливу достигао пола милиона. 1972 — Тројица америчких астронаута почели су свој 84-дневни лет у свемирској летелици "Скајлаб 4". 1979 — Отварање Букурешког метроа. 1988 — Беназир Буто изабрана за премијерку Пакистана. 1991 — Руски председник Борис Јељцин потписао је серију декрета којима је пренео власт над привредом са совјетске централне владе на владу Русије. 1992 — На првим вишестраначким изборима у Литванији након стицања независности од СССР, убедљиво је победила Демократска радничка партија (бивши комунисти). 1992 — Савет безбедности УН пооштрио је санкције против СР Југославије увођењем речне и поморске блокаде. 1995 — Међународни суд за ратне злочине у Хагу оптужио је председника Републике Српске Радована Караџића и војног команданата Ратка Младића за геноцид над муслиманским цивилима почињен током заузимања Сребренице у јулу 1995, када је више хиљада босанских Муслимана убијено и расељено. 1998 — Међународни суд за ратне злочине у Хагу прогласио је кривим једног босанског Хрвата и двојицу Муслимана за убијање и злостављање српских затвореника 1992. у логору Челебићи. То је било прво суђење за ратне злочине почињене над Србима током рата у БиХ. 2000 — Председник САД Бил Клинтон допутовао је у Вијетнам, у прву посету једног америчког председника тој земљи од завршетка Вијетнамског рата 1975. 2001 — Париски клуб поверилаца отписао је СР Југославији 66% дуга према државама повериоцима. 2003 — У Србији су, због малог одзива бирача (39%), по трећи пут пропали председнички избори. У близини Кабула убијена је радница УН, Францускиња Бетина Гуазлар и она је прва жртва међу запосленима у УН од када је, две године раније, свргнута талибанска власт у Авганистану. 2005 — Хашки трибунал ослободио је пензионисаног генерала Армије Босне и Херцеговине Сефера Халиловића кривице за злочине које су над хрватским цивилима у Херцеговини у јесен 1993. починиле трупе те армије. Рођења 1762 — Карађорђе Петровић, вођа Првог српског устанка и родоначелник династије Карађорђевића. (прем. 1817) 1861 — Луиђи Факта, италијански политичар и новинар. (прем. 1930) 1874 — Александар Колчак, руски адмирал, један од вођа Беле гарде. (прем. 1920) 1895 — Паул Хиндемит, немачки композитор, виолиниста, виолиста, диригент и педагог. (прем. 1963) 1905 — Јанко Чмелик, револуционар, учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1942) 1922 — Жозе Сарамаго, португалски књижевник, добитник Нобелове награде за књижевност (1998). (прем. 2010) 1925 — Стане Доланц, учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СР Словеније и СФР Југославије и јунак социјалистичког рада. (прем. 1999) 1926 — Мико Трипало, учесник Народноослободилачке борбе и друштвено-политички радник СР Хрватске и СФР Југославије. (прем. 1995) 1928 — Клу Гулагер, амерички глумац. (прем. 2022) 1931 — Хјуберт Самлин, амерички блуз музичар (гитариста и певач). (прем. 2011) 1939 — Милош Жутић, српски глумац. (прем. 1993) 1942 — Јагош Пурић, српски физичар, ректор Београдског универзитета (1998—2000). (прем. 2022) 1946 — Џо Џо Вајт, амерички кошаркаш. (прем. 2018) 1946 — Слободан Шијан, српски сликар, редитељ, сценариста и филмски критичар. 1947 — Дејвид Патерсон, амерички научник. 1948 — Мате Парлов, хрватски боксер. (прем. 2008) 1951 — Мигел Сандовал, амерички глумац. 1960 — Стеван Караџић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1967 — Никослав Бјеговић, српски фудбалер. 1968 — Владо Шола, хрватски рукометни голман и рукометни тренер. 1969 — Ивана Банфић, хрватска музичарка. 1972 — Миси Пајл, америчка глумица и певачица. 1974 — Пол Скоулс, енглески фудбалер и фудбалски тренер. 1977 — Меги Џиленхол, америчка глумица. 1981 — Кејт Милер Хајтке, аустралијска музичарка и глумица. 1982 — Амаре Стодемајер, амерички кошаркаш. 1983 — Бвана, српски хип-хоп музичар. 1984 — Џема Аткинсон, енглеска глумица и модел. 1984 — Ана Вучковић Денчић, српска списатељица, новинарка и сценаристкиња. 1987 — Карлос Окендо, колумбијски бициклиста. 1989 — Милан Мачван, српски кошаркаш. 1989 — Раста, српски музичар и музички продуцент. 1991 — Немања Гудељ, српски фудбалер. 1992 — Марцело Брозовић, хрватски фудбалер. 1993 — Андрија Павловић, српски фудбалер. 1995 — Питер Олајинка, нигеријски фудбалер. Смрти 1272 — Хенрик III, енглески краљ (рођ. 1207) 1831 — Карл фон Клаузевиц, пруски генерал. (рођ. 1780) 1960 — Кларк Гејбл, амерички филмски глумац. (рођ. 1901) 1997 — Жорж Марше, француски политичар и публициста. (рођ. 1920) 2003 — Бетина Гуазлар, француска политичарка. (рођ. 1974) 2006 — Милтон Фридман, амерички економиста и либерални мислилац. (рођ. 1912) 2014 — Јован Ћирилов, српски театролог, књижевник и значајан делатник српског позоришта и српске културе уопште. (рођ. 1931) 2020 — Миливоје Мића Милошевић, српски редитељ и сценариста документарних и играних филмова. (рођ. 1930) 2020 — Иван Бекјарев, један од најзначајнијих југословенских и српских глумаца, који се огледао са подједнаким успехом у свим жанровима и медијима. (рођ. 1946) Празници и дани сећања Ђурђиц - пренос моштију светога Ђорђа


На северу Kосова још 6 новооболелих од Ковид-19 - Косовска Митровица | Презентација општине Новости април 6, 2020 На северу Kосова још 6 новооболелих од Ковид-19 Број оболелих од корона вируса у српским срединама на Kосову се повећава – још 6 особа је позитивно, а укупно су инфицирана 33 лица, саопштио је данас специјалиста епидемиологије, др Александар Антонијевић. Од тог броја, до сада је једна особа из општине Лепосавић преминула, а од преостале 32, 18 је у Kосовској Митровици (14 мушкараца, 4 жене), девет у Звечану ( 5 мушкараца, 4 жене), три у Лепосавићу (два мушкараца, једна жена), прва два регистрована случаја у Зубином Потоку (два мушкарца) и једна жена из општине Грачаница. Сви пацијенти су доброг општег стања, једном пацијенту који се налази у KЦ Ниш, већ се спрема отпуст, рекао је Антонијевић. „У Студентском центру налази се 17 лица са лакшом клиничком сликом, на Инфективној клиницу је осам пацијената који не траже даљи транспорт, 5 пацијената се налази у KЦ Ниш, а 2 лица су у KЦС у Београду. Сви хоспитализовани у Kосовској Митровици су стабилно и доброг општег стања. Нико од хоспитализованих није на респиратору“, рекао је Антонијевић. На тестирање на Институт за ветерину у Kраљеву послато је 25 сумњивих узорака, а резултати се очекују сутра, додао је он. Председник Привременог органа општине Зубин Поток, Срђан Вуловић, рекао је да су регистрована прва 2 случаја позитивних на корона вирус у тој општини. „Један од пацијената смештен је на Инфективној клиницу у Kосовској Митровици, а други у карантин у Студентском центру. Пацијенти су доброг општег стања. Тренутно се у кућној изолацији налази шест чланова њихових породица који немају никакве симптоме “, додаје Вуловић. Он је најавио да од сутра у Дому здравља у Зубином Потоку почиње узорковање на корона вирус. “Спремни смо и надамо се да неће више бити заражених“, поручује Вуловић. Он је позвао све грађане да се строго придржавају свих прописаних мера заштите „да сви заједно победимо ову несрећу која нас је задесила”. Вуловић је рекао и да је студентски дом у Зубином Потоку са нешто преко 60 места већ оспособљен за пријем, уколико дође до повећања броја инфицираних особа. “Још увек смо стабилни и за сада нема потребе нити за било каквом паником, нити за предузимањем радикалнијих мера “, рекао је Вуловић. Председник Привременог органа општине Kосовска Митровица, Александар Спирић, поновио је апел грађанима да остану у својим домовима. “Ово је моменат за крајњу озбиљност и када требамо схватити важност препорука о остајању код куће. Једини спас је да останемо у својим домовима. Морамо бити солидарни и разумети у каквој се ситуацији налазимо”, рекао је Спирић. Он је најавио да ће данас на улаз у KБЦ у Kосовској Митровици бити инсталиран монтажни објекат за узорковање на корона вирус, да се то не би радило на Инфективном одељењу, а у циљу очувања здравственог система и самог особља. Спирић је додао да ће ових дана у три болнице у српским срединама на Kосову ( у Kосовској Митровици, Грачаници и Поморављу), на иницијативу директора Kанцеларије за KиМ Марка Ђурића бити запошљено 70 лекара и 200 медицинских сестара. Он је подсетио да радње раде до 15х, а полицијски час почиње од 17х. Kосовска Митровица и Звечан су од петка, 3.априла, у карантину, што говори да се без преке потребе и обавеза не треба кретати, осим лица која су у радној обавези .


У земљи чуда каква је Србија данас је све могуће, па је могуће да и дојучерашњи политички саветник шиптарских терориста из тзв.''ОВПБМ'' и рођени брат команданта те терористичке злочиначке организације Шефћета 4000 1052;услијуа - Јонуз Муслију постане члан координационог тела за југ Србије, и то замислите – задужен за безбедност! Замислите људи моји да Џорџ Буш постави Бин Ладена за свог секретара за безбедност, или да британски или шпански премијер поставе челне људе из ИРЕ и ЕТЕ за своје министре унутрашњих послова; или да Владимир Путин за свог саветника за безбедност постави неког чеченског терористу. Е то вам је то исто. И уместо да сви медији осуде ову (благо речено ) будалаштину, они се баве осудама плаката против JEW-92 – пардон –92. Сетите се само кад је зимус један од бивших терориста из тзв. ''ОВПБМ'' купио циглану у Владичином Хану, и када је Тома Николић запретио да ће срушити владу уколико се тај тендер не поништи; једини медиј који је Николића напао ''да је шовиниста'' је био управо Б-92. Каква је то жгадија, па треба их набити све на колац!