text: Рад и управљање водним и пречишћавање отпадних вода система за очување против болести које се преносе водом, и осигурати здраву животну средину на ефикасан и одржив начин су најважнији иу јавном иу приватном сектору индустрије. [+] Kurseve u Poljoprivredne nauke у Онтарију Канада. Рад и управљање водним и пречишћавање отпадних вода система за очување против болести које се преносе водом, и осигурати здраву животну средину на ефикасан и одржив начин су најважнији иу јавном иу приватном сектору индустрије. Одредба питке воде и ефикасан третман од комуналних и индустријских отпадних вода расте поља у сектору заштите животне средине. Влада Онтарија је усвојена као закон ригорозне захтеве обуке за воду и пречишћавање отпадних вода оператера, у одговору на препорукама које у Валкертон истражну комисију извештаја. У исправном водом за пиће Закона о, оператори захтевају обуку и сертификацију за покретање ових система безбедно. Ово једногодишњи програм дипломирани Цертифицате ин Адванцед Ватер Системс пословања и управљања ће вам пружити: Прилика да се уради реална, руке-о манипулацији опреме и прикупљања података, учење о водоводни системи операцији у нашим лабораторијама и мокро радним објектима. Факултет стручност да вас води у разумевању владиних прописа о третману воде и отпадних вода у овом изузетно уређеном и мења индустрији. Знање је потребно да прође Министарству животне средине лиценцирања и сертификације испита за воду и отпадне воде оператора. Вештине управљања пројектима, од суштинског значаја за ваш успех у овој области. Критичко размишљање и решавање проблема вештине потребне да се одговори на ванредне ситуације или не-рутинским ситуацијама као оператор или супервизор у овом изазовном пољу. Здравље и безбедност знање и обука свест да помогне дипломцима у безбедном радне каријере и напредовања у управљање улогама. Знање и практично знање да помогне и доведе организације и владине агенције у пружању воде за пиће и третман отпадних вода. Цо-оп Искуство Ви ћете радити за до 16 недеље у објекту или индустријског окружењу, наношења учење под вођством ментора, током овог плаћени, цо-оп искуство. Имајте на уму: студенти плаћају школарину и таксе за два семестра студија, као цо-оп накнаду од око $ 521.00 (за покривање административних такси у вези са ко-оп). Студенти који покренете програм у септембру учествују у њиховом заједничком оп током касног априла до року средином августа. Студенти који почињу програм у јануару учествују у њиховом заједничком оп од приближно краја априла до средине августа року. Каријера Овај програм је дизајниран да буде напред-размишљања, укључујући индустријске трендове, захтеве посла и захтеве законодавне, ради припреме дипломце за овај посао. Могућности запошљавања обухвата рад у општинама са водом и система за пречишћавање отпадних вода, у води намјене индустрије, у инспекцијских или мониторинга животне средине агенција. Запосленост у овом сектору се очекује да се повећа због предстојећих пензионисања, факторима животне средине и промене у законодавству. Као дипломирани, од вас ће се сматрати оператер у обуци и могу да користе овај програм као пута на ниво 1 Оператор. 16-недеље цо-оп могу да рачунају према 12 месеци радног искуства потребних за ниво 1 дозволе. Са узастопног искуством, можете да напредујете у више класификације дозвола, а потом у општинској управи или државних инспекцијских улоге. Могућности за запошљавање су такође доступни у индустријским секторима као што су рударство и минерале прераду, гвожђе и челик, нафте, електричне енергије, козметике, фармације и пољопривреде. Северна Канада нуди растуће могућности запошљавања, нарочито за оне са искуством у пречишћавање отпадних вода у хладним климатским условима. Међународни рад у отпадним водама и третман воде, посебно у земљама у којима се развијају водоводне и канализационе инфраструктуре, и друге потенцијалне опције каријере. Трендови у Напомена управљање урбане инфраструктуре у Онтарију ће се суочити са изазовима као резултат повећања урбаних становника, квалитета и квантитета вода, промене у снабдевању енергијом и климатских промена које могу довести до екстремних временских догађаја. Агинг, погоршање инфраструктуре, нове технологије и нови дизајн инфраструктура и други фактори који воде / отпадне воде менаџери и оператори морају да буду у стању да предвиде и реагују на одговарајући начин. Центар за алтернативно пречишћавање отпадних вода Центра за алтернативно пречишћавање отпадних вода (ЦАВТ), који се налази на кампусу, је међународно призната за примењена истраживања, специјализована за иновативне и настајању третмана отпадних вода помоћу ниске цене, висока ефикасност, еколошки здраве технологије. ЦАВТ добила $ 10,1 милиона долара за финансирање примењеним истраживањима на дан 2013. године. Центар пружа могућности за учење ученика кроз туре, предавања, учешће у лабораторијским експериментима примењена истраживања, пилот пројекти, рад на терену и студентски-техничар запошљавање и праксу. Формат Програма Постоје два, 13-недеље семестра, затим 16-недеље задружног образовања пласман у. Програм се завршава са низом презентација и цо-оп евалуација на терену самиту Градуате. Лабораторија и рад на терену су укључени у целом програму као и излети до разних пречишћавање отпадних вода и пречишћавање отпадних вода операције. Нормално, наравно и лабораторијски рад одвија на лицу места за четири дана недељно, а један дан недељно је посвећен рад на терену, посете сајт и примењују рад на пројектима у тимовима. Да би реагује на индустрију и технолошке промене, програм је дизајниран у низу од 10 курсева (модула). Овај модуларни формат пружа могућности за оне који су запослени у области да се неки од модула који су од интереса за професионални развој. На пример, оператори могу бити заинтересовани за повећање своје знање и вештине у областима као што су управљање пројектима и индустријских операција. Програм Исходи: По успешном завршетку овог програма, матуранти ће моћи да: Користите широк спектар инструмената и стандардизоване протоколе за прикупљање и анализу узорака и података потребних за рад на води и постројења за отпадне воде; Сарадња са појединцима и групама у тестирању и решавање проблема опреме на различитим пречишћавање и дистрибуција воде објектима и на објектима за сакупљање и третман отпадних вода; Процените дизајн система и пословање засновано на важећој законској регулативи, прописима и стандардима који утичу на воде и постројења за пречишћавање отпадних вода, обим и овлашћења објекта дозвола и одговорности власника / оператера; Развој стратегије управљања ризицима, укључујући реаговање у ванредним ситуацијама и припремљености катастрофа за воду и система отпадних вода; Тестирање и праћење микробиолошке параметре у води и апликацијама за отпадне воде и предлаже стратегије за санацију за смањење / елиминацију загађиваче; Процените тренутне, иновативне и нове технологије у областима као што су очување воде, алтернативно снабдевање (нпр кишнице) и нула пражњења за пружање воде за пиће и третман отпадних вода и њихових могућих примена у индустрији; Процените одрживост постојеће инфраструктуре у воду операцијама, с обзиром планове одржавања, обраћајући будуће потребе, побољшања у коришћењу енергије, раст популације и финансирање услуга воде. Управљање пројектима у одржавању, обнови, и замена комуналне инфраструктуре користећи планирање пројекта и алате за управљање пројектом. Захтеви за пријем Диплому или Канада колеџ диплому у еколошком или сродних наука или технологија сродне области. Кандидати са релевантним професионалним искуством који не испуњавају услове за пријем може се сматрати на индивидуалној основи. [-]


Мислим да ова тема заслужује велику пажњу у овом тренутку. Николић је потписао Закон о сарадњу Николић потписао закон о сарадњи са НАТО Ово ако се прогура до краја ми можемо рећи да је то од прилике то за нас. Русија је потпуно незаинтересована за Србију у овом тренутку и лично не очекујем ниста од ње. Премијер нам је сав пун себе у вези овог Вучић: Србија треба да се дичи због сарадње са НАТО у Вести, Хроника 19. фебруара 2016. Београд Премијер Александар Вучић изјавио је да је Србији потребна сарадња са НАТО, те да само они који би земљу да врате у 17. век сматрају да је то непотребно. Вучић је одговарајући на питања новинара након договора о заједничком изласку на изборе са ПУПС-ом, поручио: Немојте ви који сте донели те споразуме да дајете придике!. Како је навео, о споразуму с НАТО решио је да одговори свима који су последњих дана имали примедбе на тај споразум, истакавши да је наша политика јасна, а то је да хоћемо да будемо независна суверена земља која хоће да сарађује и са НАТО и Руском Федерацијом. Овај споразум се примењује на припаднике страних оружаних снага и први пут Република Србија обезбеђује себи права која је пре много година Алијанса дала својим чланицама, да кад идемо преко територије неке земље у Либан или где већ, не плаћамо дажбине 3a5d већ пролазе исто тако као и други код нас, објаснио је Вучић додајући да је то све оно што нисмо имали а данас имамо. Овај споразум, према ономе што смо усвојили, не примењује се аутоматски, не омогућава неконтролисани пролазак и боравак, него за сваки конкретан догађај, додао је и приметио да тиме ваљда треба да се дичимо, а не да обмањујемо и погрешно информишемо народ, како то, рекао је, чине неки. Танјуг А народ ко народ кука по кафанама и интернету.......


source: wikipedia

text: Монтана (), држава је на западу Сједињених Држава. Западна трећина Монтане састоји се од бројних планинских венаца. Мањи, „острвски венци“ налазе се у централној трећини државе, што даје укупно 77 именованих венаца Стеновитих планина. Ова географска особеност осликана је и у имену државе које је изведено од шпанске речи -{montaña}- (планина). Монтана има неколико надимака, али ниједан званичан, међу којима су: „држава благостања“ и „земља великог неба“. По површини је четврта највећа држава, али је по броју становника на 44. месту, а такође је и трећа најређе насељена држава САД. У Монтани се налази Национални парк Јелоустон. Главни град Монтане је Хелена. Географске одлике Монтана је четврта по величини држава САД, после Аљаске, Тексаса и Калифорније. На северу Монтана се у дужини од 877 km граничи са три канадске покрајине: Британском Колумбијом, Албертом и Саскачеваном. Рељеф и клима Рељеф Монтане је углавном планински. Међутим, између многих планинских венаца су богате речне долине које имају велике пољопривредне ресурсе и вишеструке могућности за туризам и рекреацију. Исток и север ове прелазне зоне су експанзивни и ретко насељени. У Монтани се налази Национални парк Глечер, и Јелоустон. Око 127.000 km2, или 35% Монтаниног земљишта управља федералним или државним органима. Постоји око 13.000 km2 пустиње. Монтана је велика држава са значајним разликама у географији, а клима је, дакле, подједнако разнолика. Држава протеже испод 45. паралеле (линија на половини пута између екватора и северног пола), на 49. паралели, и узвишења у распону од 2.000 метара, испод 610 м на скоро 4.000 м изнад нивоа мора. Хидрографија Постоји најмање 3.223 именованих језера и акумулација у Монтани, укључујући језеро Флатхед, највеће природно слатководно језеро у западном делу Сједињених Држава. Највеће вештачко језеро у држави је Форт Пек на реци Мисури. Остала већа вештачка језера су Хангри Хорс на реци Флатхед, језеро Кукануса на реци Кутни, језеро Елвел на реци Маријас, Кларк Канјон на реци Биверхед, Јелоутај на реци Бигхорн, Канјон Ферија, Хаузер, Холтер, Рејнбоу и Блек Игл на реци Мисури. Флора и фауна Вегетација државе обухвата Лодгепол бор, Пондерос бор, Доуглас Фир, аршику, смрчу, јасику, брезу, црвени кедар, кукуту, јасен, јову; Стеновите планине јавора и памучастодрвенаста стабла. Шуме покривају око 25% државе. Историја Разни староседелачки народи живели су на територији данашње државе Монтана хиљадама година. Земљиште у Монтани источно од континенталне поделе била је део Луизијане. Низ великих рударских открића у западној трећини државе почетком 1862. где је нађено злато, сребро, бакар, олово, угаљ (и касније нафта) привукао је десетине хиљада рудара на то подручје. Пре стварања територије Монтане (1864—1889), разни крајеви који данас чине Монтану били делови Територије Орегон (1848—1859), Територије Вашингтон (1853—1863), Ајдаха(1863-1864), и Дакоте (1861—1864). Монтана је постала територија САД 26. маја 1864. Први Европљани кји су истражили територију Монтане били су Французи. Монтана је била поприште великих ратова са Индијанцима. Демографија Попис из 2010. представио је повећање од 87.220 људи, или 9,7%, од 2000. Раст је углавном концентрисана у Монтани у седам највећих округа. Према попису из 2010, 89,4% становништва су белци (87,8% нису хиспано бели), 6,3% су Амерички Индијанци, 2,9% су латино и Латиноамериканци било које расе, 0,6% грађана су пореклом из Азије, 0,4% су Црнци или Афроамериканци, 0,1% су са Хаваја и других пацифичких острва, 0,6% од неких других раса, и 2,5% становника су од две или више раса највећих европских предака групе у Монтани од 2010 су:. Немачка (27,0%), ирска (14,8% ), Енглеска (12,6%), а норвешка (10,9%). Према америчком попису 2000, 94,8% становништва старијег од 5 и старији говоре енглески код куће. Шпански језик је најчешће говори код куће осим енглеског. Други језици који се говоре у Монтани (од 2013) обухватају Ассинибоине, Блекфут, Чејне, Кров, и тако даље. Одељење за образовање процењује да у 2009 5,274 ученика у Монтани говори још један језик код куће. Међу њима је индијански језик (64%), немачки (4%), шпански (3%), руски (1%) и кинески (мање од 0,5%). Монтана има већи број Индијанског становништво бројчано и процентуално у односу на већину америчких држава. Монтана има три округа у којима су Амерички староседеоци већина : Биг Хорн, Глејшер и Рузвелт. Верска структура становништва у Монтани је следећа: протестанти 47%, католици 23%, Јевреји 0,5%, Јеховини сведоци 2%, Муслимани 0,5%, будисти 1%, Хинду 0,5% и нерелигиозни 20% Велики број верника (мерено бројем присталица) укључује римокатоличку цркву са 169,250 од 2000; Евангелистичку лутеранску цркву у Америци са 50,287 од 2000; и (на дан 31. децембра 2012) Цркву Исуса Христа - 47.854. Највећи градови Привреда Монтана је углавном рударско-индустријско-пољопривредна држава са добро развијеним туризмом. Монтана има велике резерве нафте, каменог угља, природног гаса, сребра, злата, цинка и других руда. Монтана има добро развијену прераду нафте, хемијску индустрију, металургију. У пољопривреди Монтане главни производи су: пшеница, јечам, зоб, шећерна репа, кромпир и велике сточарске фарме, на којима се велика стада крава слободно узгајају. Монтана је богата шумама, које су углавном четинарске тако да је развијена и дрвна индустрија. Политика и администрација Политика у држави је конкурентна, демократе обично држе предност, захваљујући подршци међу синдикалним организацијама, рудара и железничких радника. Између 1988 и 2006, било је више вероватно да ће бирачи изабрати конзервативце у федералним канцеларијама. Ту су се појавиле дугорочне смене под партијском контролом. Од 1968 до 1988, државом доминира Демократска странка, уз демократског гувернера у периоду од 20 година. Избори су почели 1988, када је за Монтану изабран републички гувернер, по први пут од 1964 био послат као републиканац у америчком Сенату, по први пут од 1948. Држава је последњи пут подржала демократу за председника у 1992, када је Бил Клинтон освојила већинску победу. Монтана тренутно има само једног представника у америчком дому. Као и другим државама, Монтана има два сенатора. Референце Спољашње везе Државе САД


source: CulturaX

text: Зашто већина савјета за путовање нису резни - Травел Сториес - 2021 "Ти ниси толико оштар на свом савету. Прилично је трчање млина. И ви сте очигледно пристрасни према тридесеторици Американаца из беле, више средње класе који желе да се претварају да су боеми. Овај цитат је из прошломјесечног читалачког истраживања. Дубоко је изрезана. Зурио сам у њу неко време, размишљајући о његовој импликацији. Тражио сам адресу е-поште да видим да ли постоји начин да пратим особу која га је написала, али су се одлучили за анонимност. Ипак, након осам година писања о путовању, морам да кажем да се слажем са овом критиком (осим боемског дела - пропадне мисао!). Мој сајт вероватно није толико револуционаран и за вас да, као и ја, морате да задржите пасош пун нових страница сваких неколико месеци. Доносим овај коментар зато што је то заправо нешто о чему сам размишљао неко вријеме, тако да сам га видио у истраживању. Покривао сам путовање дубоко у последњих осам година. Колико пута можете писати о паковању светла или нагласити основе буџетирања, јести локалне и остати у хостелима? Мало. После извесног времена почињете да поново правите исте старе ствари. Ако сте нови путник, прочитат ћете ТОН савјета и савјета који ће вам разнијети ум и промијенити начин на који размишљате о путовању. Отворит ће вас у свијет за који никада нисте помислили да је могуће и да сте истрчали кроз врата прије него што то знате. Али, за старе шешире као што сам ја, док ми можемо да покупимо неколико нових савета овде и тамо, ретко када постоји нешто што нас тера да идемо "ХОЛИ Ф ***! КОЈЕ ПРОМЕНЕ СВЕ !! " Зашто је оштрица илузија За разлику од других индустрија, где огромне промене у технологији или размишљању фундаментално мењају индустрију, путовања су у основи путовања. Нема већег открића које би нас навело да преиспитамо живот, универзум, или како се природа понаша, као што постоје у медицини, историји, технологији или науци. Путовања једноставно имају мицросхифтове. На примјер, бродови за кружна путовања могу бити већи, имати више могућности, служити бољу храну и рециклирати више, али крстарење је још увијек у суштини исто као прије 100 година: за једну цијену која укључује све, добивате на броду, пловите около , заустави се, врати се на брод и кренеш кући. Бродови су се можда промијенили, али опћа намјена није. Највећа промена у путовању последњих неколико година је пораст економије дељења, у којој вас сајтови као што су Аирбнб, Ваиабле, ЕатВитх и Цоуцхсурфинг разбијају из масовних, комерцијалних путовања помажући вам да се повежете са становницима, уштедите новац и додирните локални увид. Међутим, иако многи локални и нејасни веб сајтови о економији дијељења чине "како" лакшим, они не мијењају основе буџетског путовања: пакет свјетла, боравак изван туристичке стазе, јести локалне, користе локални пријевоз, избјегавају банку и кредитну картицу накнаде, и будите штедљиви. Данас је то исто као и када сам први пут почео да путујем 2006. године - и када је то учинио мој отац седамдесетих година. То је зато зашто путовања се никада не мења. Ако читате Валден, Тхе Инноцентс Аброад, На путу, Путује са Цхарлеием, или било који од десетак других путописа постављених пре више деценија или више, видећете исту жељу да се повежете и разумете свет какав имамо сада. Зато и даље читамо ове књиге - њихове теме и даље одзвањају са нама. Ове старе приче изражавају урођену жељу човечанства да истражује и тражи дубље значење. Та жеља за учењем, истраживањем и гледањем свијета је безвременска. И побољшани алати који би то учинили не мењају то фундаментално значење. Коњи и каравани се претварају у возове, авионе и аутомобиле. Возови постају ефикаснији, авиони постају безбеднији, а аутомобили могу ићи даље. Дрвени бродови који су постали огромни пароброди сада су масивни бродови за крстарење и јахте од стаклопластике. Стар графикони су постали мапе које се претварају у Гоогле мапе засноване на ГПС-у. Не треба нам Пони Екпресс; имамо инстант мессенгер. Можемо резервисати собу са апликацијом на нашем телефону! (Белешка: Аргумент о томе да сте превише повезани је један за други дан.) И, чак и са новом технологијом, суштински начин на који путујемо буџетом је и даље исти. Да, путовање никада није било лакше и технологија је заувијек промијенила начин на који планирамо и одлазимо, али још увијек идемо из истих разлога. Наше зашто није се променио чак и ако ховс олакшали. Можемо да видимо да кад год покупимо историјску књигу или разговарамо са путницима било ког доба о њиховим путовањима - оно што нас мотивише је првобитно и универзално, без обзира да ли проводите годину дана или пак недељу дана у спа центру! Ипак, увек постоји нешто ново за подијелити Информације које сам ја (и хиљаде других) поделио о путовањима су увек биле ту, али су биле скривене међу путницима и локалним становништвом, или укопане у водиче и форуме. То није било лако наћи, али било је тамо. Када сам почела да путујем 2006. године, није било толико информација о путовању. Прочитао сам безброј водича и провео сате гледајући форуме, тражећи савјете које бих открио само кроз искуство. Међутим, интернет и раст блогова учинили су да те "скривене" информације буду много приступачније. Из сенке су извукли све оно што већина људи (као што сам ја) не знају без путовања - информације које у медијима раније нису делиле. Дакле, ова информација је можда на први поглед изгледала као "врхунска", али знање и савјети су увијек били ту. Али то не значи да се ништа ново не може научити. Читао сам безброј блогова да бих пратио најновије трендове у индустрији, открио неке нове савјете и открио занимљива мјеста о којима никада не бих знао. Путовања се стално мијењају: отварају се нове атракције, хостели и ресторани; кукови постају неокаљани; и нови блогови, сервиси и компаније су створени да олакшају наш живот. Тако да увек постоји нешто ново да би се упознали са најновијим путним трендовима и триковима. Неки нови како да вас боље доведете на пут, јефтиније и дуже. Али, што је најважније, постоје приче о људима, местима и скривеним активностима за које можда нисте знали другачије. То је оно што путовање чини тако занимљивим - не учећи револуционарно како али пронаћи причу која нас подсјећа зашто. Прича нас води на ново мјесто, учи нас нечему новом, подсјећа нас на велике снове и надахњује нас да напокон узмемо тај пут о којем смо одувијек сањали.


Слободан софтвер и интернет ствари (1. део) Да ли можемо рачунамо на софтверске гиганте? Интернет је постао распрострањенији него што је ико могао претпоставити. Данашњи паметни телефони имају више снаге него супер-рачунари које смо користили пре само 20 година. Компанија Cisco предвиђа да ћемо до 2020. имати преко 50 милијарди уређаја спојених на интернет. Фаза прикључивања рачунара, лаптопа и телефона на интернет је већ иза нас, а сада су дошли на ред и остали уређаји: паметне наочаре, паметни сатови, паметне куће, паметни аутомобили... Нова решења и нови „паметни” предмети се појављују на тржишту рекордном брзином и то је већ свима врло познато. Како се Linux сналази на новом тржишту које је веће него икада до сада? Отворене технологије имају огромну предност над власничким решењима у овој фази развоја интернета. Више се не ради о једној врсти уређаја и о једном оперативном систему који треба да комуницира са истим типом уређаја. Сада се ради на томе да се повеже што више различитих уређаја и да се омогући њихова међусобна комуникација и управљање. Да би једна компанија ту преузела превласт, морала би да у врло кратком времену избаци много квалитетних различитих производа на тржиште и да увери потрошаче да су баш њихови производи оно што им треба. Иако не желимo да потцењујемo велике компаније као што су Google, Microsoft и Apple, мишљења смо да су шансе да се то догоди веома мале, поготово узимајући у обзир да је та трка већ у току, а од Microsoft-а и Apple-а још увек нисмо видели ништа ван традиционалног тржишта које обухвата рачунаре, лаптопове, таблете и паметне телефоне. Google и те како води у тој бици јер је до сада на тржиште већ избацио паметне телевизоре, сатове и наочаре (све базирано на Android-у), а поред тога је урадио огроман посао и када је у питању пласирање на тржиште првог аутомобила који не захтева људско управљање. Једина предност Google-а у односу на остала два гиганта на тржишту јесте управо тај што је Google-ов софтвер базиран на отвореном коду, те га је као таквог лакше прилагодити за различите намере и различите уређаје. Међутим, да ли заједница која воли отворен софтвер може да рачуна само на Google? Сви знамо да та заједница (из већ добро познатих разлога) није превише одушевљена ни са Android-ом за паметне телефоне и биће им врло тешко да прихвате да им нека прилагођена верзија Android-а покреће и остале уређаје. Склањајући Google на страну за сада, остаје нам Red Hat, који се не фокусира на борбу за гигантима, Canonical још увек покушава да прати корак те да се пробије на тржиште паметних телефона и таблета, и Mozilla која поред пробијања на тржиште паметних телефона покушава да уради нешто потпуно другачије – да нам осигура отворени интернет. Како раде паметни уређаји? Да бисмо схватили како да направимо потпуно отворене уређаје, морамо научити како они раде. Процесори у данашњим паметним телефонима имају више снаге него што су имали супер-рачунари прије само 20 година, што је врло импресиван податак који доказује колико смо напредовали. Међутим, иако су данас минијатурни процесори врло јаки, нису бесплатни. Већина уређаја који ће у будућности бити спојени на интернет већ су одавно у употреби у свом „глупом” издању (у контексту „анти-паметни” упоређујући са појмом паметни телефони). Наша тренутни будилник не може да зна да смо будни већ два сата, наш фрижидер не може да зна да нам је понестало млека у њему, а апарат за прављење кафе не може да претпостави каква би нам кафа одговарала овог јутра. У њима се не налази процесор, него микроконтролер, мали уређај који служи искључиво да уређаје укључимо и искључимо и да јави остатку система шта да раде када је уређај укључен. Сада, замислимо да све микроконтролере у свим уређајима одједном заменимо процесорима и дамо им неке „паметне” особине. По навици, када устанемо, почнемо да радимо нешто на нашем телефону, било да проверавамо колико је сати, проверавамо мејлове, друштвене сајтове или нешто слично. Уколико радимо неку мало комплекснију радњу (радњу коју није могуће урадити уколико нам се спава), наш телефон би тада могао да пошаље информацију нашем будилнику да се искључи, фрижидер би могао да провери имамо ли довољно млека и да нас обавести о томе да ли треба да одемо до продавнице, а апарат за кафу би могао да зна да смо будни већ неко време, те на основу тога да претпостави да нам није потребна јака кафа да нас разбуди овог јутра. Са данашњом технологијом ми смо одавно у могућности да тако нешто изведемо, па шта нас то у томе спречава? Оно што нас спречава јесте управо цена процесора. Цена на којој се крећу процесори из паметних телефона јесте једноставно неприхватљива за коришћење у неким кућним уређајима из тог разлога што би се цена тих уређаја морала подићи на вишеструко већи износ у односу на онај на којем се тренутно налази. Са друге стране, микроконтролери немају снаге да се носе са свим задацима које им можемо поставити са циљем да нам кућни уређаји постану „паметни”. Међутим, шта ако микроконтролерима поставимо нешто лакши задатак? Ту се за помоћ можемо обратити једној од технологија коју користимо од када постоји интернет: „Cloud” комуницирање. Шта ако наши уређаји не морају да спремају огромне количине података? Шта ако се одлуке доносе ван наших кућних уређаја? Цена за изградњу процесора који треба искључиво да се повеже са интернетом и преузме малу количину података је много мања него цена стављања пунокрвних процесора у паметне уређаје. Решења о томе шта уређај заправо треба да уради се налазе у „Cloud”-у, наш процесор их само треба преузети и на основу датих решења извршити операције. Чини се као поприлично једноставно. Сада када смо вас увели у ово једноставније решење и објаснили како паметни уређаји раде, време је да покажемо повезаност између овог решења и слободног софтвера. Повезаност између овог приступа и слободног софтвера јесте у томе што различити уређаји не морају да покрећу потпуно различите оперативне системе. Сви уређаји би могли да користе врло сличне оперативне системе, само програмиране на начин да се управља другачијим деловима уређаја да би се извршила хардверска операција за коју је тај уређај намењен. Сам процес прилагођавања једноставног оперативног система за тачно одређену употребу јесте далеко лакши када пред собом имамо слободно софтверско решење него када пред собом имамо власнички софтвер. Можемо да произведемо много више паметних уређаја у краћем времену него што би то извела нека компанија, и врло брзо би сви уређаји у нашем дому могли бити повезани на централни сервер у нашем дому на којем би се смештали подаци и доносиле одлуке. Подаци о нама никада не би требало да напусте наш дом, процес набавке нових уређаја и њихово повезивање на нашу мрежу би било тривијално, а уређаји би имали интеракцију са нама, онакву какву смо могли само да замислимо пре неколико година, а морамо признати да и сада буди неки осећај далеког футуризма у нама. Међутим, тај футуризам је већ остварљив за особе које имају нешто вишe новца, жеље да своје снове претворе у стварност и знања да програмирају како би остварили то све. Интернет ствари („The Internet of Things”) је на путу и фанови слободног софтвера имају неколико решења доступних већ сада. Међутим, та решења још увек нису достигла ниво да су лака за коришћење. Свако ко покуша да имплементира паметне особине у доступним уређајима ће морати добро да се потруди да би то остварио, а ми ћемо вам у следећим бројевима представити неколико пројеката који се фокусирају на интернет ствари користећи првенствено слободне компоненте, те представити опасности које нам у будућности доноси интернет. У следећем броју вас очекује чланак о Spark пројекту. У потрази за идеалном дистрибуцијом: Почетак → 3 thoughts on “Слободан софтвер и интернет ствари (1. део)” System Error. :o) Не користим паметни телефон. Довољно сам паметан. :o) Е па ако не могу да сачекам сат времена да се угреје вода у бојлеру онда нека цркнем а тако и остали. Уосталом шта ће да раде са вишком времена када већ не морају да кувају кафу и иду у продавницу. Да гледају Парове? Ма немој! Па да сви знају шта радим и куда сам кренуо и то преко мог фрижидера. Да ли је могуће да су икоме потребни уређаји за кафу јер их мрзи да је сами скувају?! Ацо, већ сада сви који желе могу да знају куда си кренуо јер сигурно у свом Андроид уређају имаш бар неколико апликација које имају дозволу гео-лоцирања уређаја, а која се може користити за, нпр. циљано рекламирање (Идеш у Сутоморе? Ево ти рекламе са ресторанима у том месту, на пример.). Наравно, то је могуће и злоупотребити, али да ли због те потенцијалне опасности треба престати са развојем и употребом нових технологија? Конкретан пример примене (који није ту због лењости): долазиш са дуге вожње из тог истог Сутомора кући, и желиш да се истушираш и одспаваш чим стигнеш, али авај, кући нема никога да укључи бојлер и ти си осуђен или да чекаш да се вода загреје, или да идеш код комшинице... ИоТ би ти омогућио да, нпр. преко веб интерфејса укључиш бојлер још док си у путу и тиме се спасиш „мука“.


ДАН - Мандић: Резолуција о Сребреници је покренула нове антисрпске таласе 26/07/2021 u 16:47 h Поменута резолуција је понизила све наше српске жртве из рата у БиХ, тврди један од лидера ДФ-а Један од лидера ДФ-а Андрија Мандић саопштио је данас да се састао са начелником Општине Братунац Срђаном Ранкићем који је, како тврди, дошао у Подгорицу како би Скупштини Црне Горе донио обиман материјал везан за поништење резолуције о Сребреници. Мандић и Ранкић - То је онај акт који је нанио велику штету српском народу, нарочито из овог краја. Валентин Инцко, високи представник међународне заједнице, не би могао злоупотријебити овлашћења и донијети закон о кажњавању грађана БиХ да није било ове резолуције у Скупштини Црне Горе. Она је, на срамоту наше Црне Горе, покренула најновији антисрпски талас у региону. Истовремено, поменута резолуција је понизила све наше српске жртве из рата у БиХ. Братунац је мјесто гдје су Срби претрпјели стравична страдања. Људи са тих простора најбоље знају шта се дешавало у тешком ратном времену- поручује Мандић. АНДРИЈА МАНДИЋРЕЗОЛУЦИЈА О СРЕБРЕНИЦИ 27. septembar 2021 13:55


АКЦИЈА ДОБРОВОЉНОГ ДАВАЊА КРВИ НА ТВОМ ФАКУЛТЕТУ


text: 1894. је била проста година. Догађаји Јануар Фебруар Март Април Мај 21. мај — Краљ Александар Обреновић укинуо либералан Устав из 1888. и вратио на снагу Устав из 1869. Јун Септембар 9. септембар — Кинески револуционар Суен Јатсен је основао Друштво за препород Кине и почео да организује устанак у Кантону, после пораза Кине у рату с Јапаном. Октобар Новембар Децембар Датум непознат Википедија:Непознат датум — Одржано прво високошколско предавање из области електротехнике у Србији. Википедија:Непознат датум — Стеван Марковић основао Електротехничку катедру при Инжењерском одељењу Велике школе у Београду. Рођења Фебруар 5. фебруар — Ксенија Атанасијевић, српска филозофкиња (†1981) 26. фебруар — Вилхелм Битрих, немачки генерал Март 17. март — Славко Воркапић, српско-амерички режисер (†1976) 28. март — Ернст Линдеман, немачки капетан Април 1. април — Едвард Вагнер, немачки генерал 6. април — Јустин Поповић, архимандрит манастира Ћелије и новоканонизовани српски светитељ. († 1979) Мај 27. мај — Дашијел Хамет, амерички књижевник Јул 17. јул — Жорж Леметр, белгијски католички свештеник и астроном 22. јул — Оскар Марија Граф, немачки књижевник (†1967) 25. јул — Гаврило Принцип, српски револуционар 26. јул — Олдус Хаксли, енглески књижевник. (†1963) Август 1. август — Отавио Ботекја, италијански бициклиста. (†1927). Септембар 4. септембар — Александар Дероко, српски архитекта (†1988) Смрти Фебруар 13. фебруар — Фрањо Рачки, хрватски историчар и свештеник Јун 12. јун — Мина Караџић, српска сликарка Август 1. новембар — Александар III Романов, руски цар Децембар 7. децембар — Фердинанд де Лесепс, француски инжењер Дани сећања 1890-е 91894


text: Аутор: Lujo Vojnović DB 879 RQV839 V, P 48468 Дубровник и природа његове Први уговор е Портом (1365.). Веза са султанима Бајазитом І., Мура Крсташка Војна 1 4 4 4. год. и бој код Варне. Везе с - Мехмедом ІІ. Покушај диобе Херцеговине и новски мир априла 1.45 4. Освојење Цариграда. Пропаст Босне и погибао од најезде Турске (1 4 6 3.). Обнова уговора са Бајазитом II. - Освојење Херцеговине (1 4 82.). Нова политика републикина према порти. Глава II. Везе османлијске са сусједним кршћанским земљама. Природа дубровачкога данка. Колонијална политика дубровачка на истоку. Постање и еволуција дубровачкијех колонија на балканскoмe полуострву. Организација и повластице Дубровачки католицизам на Истоку. Откупљивање робова и примање бјегунаца. Извозна увозна трговина с царством. Консумати. Тумрук. Дубровачка скела. Глава III. Везе републикине са босанским пашама. Посланства на цариградском двору. Везе у Цариградуса кршћанским државама. Епилог. Године 1887. допадоше нам у руке два писма Huколице Боне од год. 1678. написана у тамници у Силистрији. Мирна, достојанствена мука онога великога патриoтe кojи, без Фраза, просто и природно предаваше сам себе дубровачкој отаџбини, занесе нас тако, те се наканисмо испричати му цио јавни живот. Беше то у нашој мисли касно окајање заборава што се слеже на човјека коме дубровачки оци надјенуше име: » Pater Patriae« пророковавпи му бесмртност, али, јаох, ево, одмакопе већ два вијека, почива негдје, заборављен, на обалама Дунава, у бугарској тврђави, док спомен-плоча његова жртвовања, која некада решаше дворану дубровачкога Малога Вијећа, виси у муку обешчашћенога камена међу пожарним справама опћинске полаче данданашњега Дубровника. Али, како зачесмо мисао, па почесмо пребирати списе у Државноме Архиву, указа нам се у један мах силни политички оризонат, као кад путник, успевши се уз "Бусовину « међу два дуга, монотона зида, угледа изненада са ) ДУБРовник и осМАНcкo ЦАРСтво Још је и друга мисао владала нашим духом приповІІједајући борбу дубровачкога ума против Османлија. Држасмо, да се у наше доба одвише писало о књижевном животу дубровачкој, а премало о његовој политичкој повијести. Ово додуше није ни мјесто, ни вријеме да растумачимо како је, по нашему мишљењу, политичка повијест Дубровника пуно знаменитија од његове књижевне историје, коликого ова велика и славна била. Али, нека нам буде овдје допуштено рећи, да смо увијек држали повијест Републике ненадмашном учитељицом нашега неискуснога народа у државној вјештини која нама недостаје, а које, у дан данашњи, највише требамо. Видјећемо у догађајима који су Фрагментарно испричани у овом покушају, како се Република умјела по-лужитІІ самом својом слабошћу за утврђење слободе и за оружје напретка. Видјећемо, по њој, како мали народи могу очувати своју индивидуалност и имати одличнога дијела у новијести свијета, не себезналим, надувенім хвалисањем сила које им је Бог одрекао, него мудром употребом онога таланта што сваки народ прими да њим тргује II да живи. Ми не можемо никако вјеровати, да су оне стотине Дубровчана који пронијеше унакрст по Балкашима нашу ријеч и необуздану чежњу за триjезним уздржавањем слободе, да су они газили II посу.1II их својим гробовима, а да се од њихне радње II нима.10 не користимо за радњу која нас чека. То би у нашему народу било банкротство повијести. Ми, напротив, држимо, да ће дивни душевни бој, што је Дубровник бпо кадар одржати против силе и величанства Царства, бити поклич што ће наше душе све то више разбуђивати и приправжатии на умно, тврдо, жилаво освојенье праве цивилизације, јединства и слободе. Овај је покушај врло Фрагментарне природе. А да није тако, не би јоші, за многе и многе године, био угледао


Грађанима најбоље кад црква и држава расту заједно - | - Извор: Taнјуг Председник Александар Вучић захвалио је данас на ордену који му је додељен у Манастиру Прохор Пчињски, истичући да је грађанима Србије најбоље било када српска држава и црква заједно расту и поручујући да, иако не морају увек да буду у сагласју, без цркве нема очувања националног и државног ткива. Извор: Пинк “Ја нисам неко ко иначе жуди за наградама, али ми много значи овај орден, јер ми се чини да када заједно расту српска држава и српска црква, тада је најбоље грађанима”, рекао је Вучић обраћајући се на свечаној академији којом се обележава 950 година манастира. Вучић је додао да у савременој српској историји никада није толико урађено за храмове, цркву, манастире, за братства и сестринства у њима. Навео је да је свестан да то није довољно, али да зато сви морамо да радимо још више и да будемо успешнији. “После Ордена Светог Саве, а једини сам српски председник који је тај Орден примио, и овај ми много значи, јер је онеко од вас приметио колико смо се трудили и борили за подршку и помоћ цркви, разумевајући да, иако не морамо увек да будемо у сагласју, без цркве нема народног јединства и да не можемо да очувамо национално и државни ткиво”, рекао је Вучић. Онај ко то не разуме, а води државу, не заслужује да је води и не може да је води успешно, поручио је председник Вучић. “Хвала вам на Ордену, ово је за мене сада обавеза више”, додао је Вучић. Вучићу Орден Преподобног Прохора Пчињског Председнику Србије Александру Вучићу данас је, на свечаности поводом значајног јубилеја Манастира Прохор Пчињски - 950 година од оснивања, уручен Одрен Преподобног Прохора Пчињског. Вучићу је орден уручио епископ врањски Пахомије. Признање је Вучићу додељено за сав допринос и покровитељство над обележавањем годишњице манастира, рекао је владика Пахомије. Kаже да је Вучић други којем је додељен овај Орден, а пре њега тим признањем одликован је преминули патријарх СПЦ Иринеј. "Последњих неколико година је захваљујући покровитељу овог јубилеја много урађено", казао је Пахомије додајући да је одлуку од додели Ордена донео епархијски савет Врањске епархије, а Синод СПЦ потврдио. Честитао је председнику и пожелео да молитве Прохора Пчињског помогну да Бог њему, као и његовим сарадницима, да снаге и моћи да у ово тешко време за нашу државу и народ издрже и да наставе темеље које су поставили на том месту византијски цар Диоген, српски краљ Милутин, Александар Обреновић који је обновио цркву, као и краљ Петар Ослободилац који је подигао краљев конак - наставе тај ход православно - српски на овом светом месту. Честитамо председниче - на Многаја љета, поручио је Пахомије. "Сваки народ јесте створен да буде Црква и сваки човек икона Божија и сваки је позван да буде наш брат. Знамо да смо православни Срби, али знамо и да многи људи припадајући другим народима, и православне вере и неправославне вере, овде у манастир када долазе скрушено наилазе пре свега на љубав монаха и монахиња који овде живе, али осећају и Божију љубав и од Њега добијају помоћ“, закључио је патријарх Порфирије. Манастир Свети Прохор Пчињски налази се на шумовитим обронцима планине Kозјак, на левој обали реке Пчиње, у атару села Старац, 30 километара јужно од Врања, а ради као културно-просветни центар краја у којем се налази и у склопу њега ради богословска школа, преписивачко-илуминаторска радионица, а организовано се учи иконописачки занат. Према предању, подигао га је у 11. веку, односно 1070. године, византијски цар Роман Диоген у знак захвалности Светом Прохору Пчињском ”Мироточивом", који му је прорекао да ће постати цар. У саставу српске државе је од када је Стефан Немања у ратовима са Византијом између 1180. и 1190. године освојио област Врања. Доласком Османског царства у Србију завршава се раздобље просперитета за манастир, у коме је био и снажан духовни и културни центар средњовековне српске државе. Према неким изворима, кнез Лазар Хребељановић подигао је спољну припрату, испред Милутинове цркве, исто као и у Хиландару, а предање каже и да је кнез, на путу за Kосово Поље ту причестио и војску. Постоји неколико записа који сведоче о великом страдању манастира 1817. године, као и о томе да је у српско-турским ратовима 1876 - 1878. године, манастир био један од важних центара устанка. На мети Бугара нашао се током оба светска рата и 1915. и 1941. године. Стављен је под заштиту Закона, као споменик културе 1950. године, а 1979. године проглашен је културним добром од изузетног значаја. Свеобухватна ревитализација манастира, чији је комплекс други по величини у СПЦ, почела је 1986. године. Поред потпуне обнове Врањанског конака, тада су реализовани и најнеопходнији радови на храму и осталим објектима у комплексу, укључујући и стару воденицу. Уређени су порта и велики простор испред манастира, као и мини-хидроелектрана са акумулацијом како би се избегла свака врста загађења. Последњи је реконстурисан Kраљев конак, који је изгорео у пожару 2014. године. Током ратних сукоба на тлу СФРЈ био је уточиште избеглица из Хрватске и са Kосова и Метохије. У манастриру се налазе и мошти Св. Прохора и то у малој поклоничкој капели, а из њих већ скоро цео миленијум извире чудотворно миро. Борићемо се за Србију, бићемо слуге само свога народа и државе Чуваћемо и штитићемо и Kосовски завет и Видовдан, али ћемо бринути о будућности нашег народа на KиМ, као и у Бујановцу и сваком другом месту где Срби живе, поручио је данас председник Србије Александар Вучић у свом говору на обележавању јубилеја манастира Прохор Пчињски. Он је истакао да ће се наша делегација у Бриселу борити за Србију, неће бити ничији поданици осим што ће бити слуге само свога народа и своје државе. Девет и по векова постојања и опстанка на трусном, тешком тлу о чему сведочи и овај јубилеј је обавеза да и у наредних девет и по векова постојимо и опстајемо. ”Наша обавеза је да народу који живи овде, у Трговишту и Бујановцу обезбедимо опстанак, да поново покренемо у простору Гумопластике фабричке погоне, да поново наши млади могу да се запосле овде, да могу да раде и живе, виде будућност за себе и своју децу. Овде живи диван народ, људи који су увек поштовали државу, који су се увек радовали држави, волели и ценили цркву“, додао је Вучић. Он је нагласио да упркос силним притисцима који долазе споља, који долазе са KиМ од албанских политичара, претњама тужбама и новим сукобима, он сутра иде у Брисел где ће предводити нашу делегацију. Знам ја колико проблема имамо, нису ствари тако ружичасте како желимо да их представимо. Зна то верни народ у Бујановцу. Обећавам да ћемо се борити за Србију, нећемо бити ничији поданици осим што ћемо бити слуге само свога народа и своје државе“, подвукао је Вучић. Истакао је да ће се наша делегација борити не тако што ће да им претимо, да им узвраћа увредама, већ чврстином, одговорним и озбиљним ставом, погледом у будућност. Рекао је да ће Србија побеђивати са више фабрика, већим платама и пензијама, да хоће да буде боља од других, а једино што ће да каже јесте да ништа туђе нећемо, али нећемо дати, па тако ни да по мерилима других будемо добри ако дамо нешто што мисле да нам не припада, а припада нам више од девет и по векова. Вучић се захвалио владици Пахомију што је, како је рекао, вредно и достојанствено штио наш народ деценијама на једном подручју где то није лако и једноставно. ”Kада год би долазио у Бујановац, Врање, Прешево, на територију Врањске епархије увек би владика Пахомије тражио нешто, не за себе, чак не често ни за цркву, већ да помогнемо вама грађанима, да добијете неку фабрику више, новца више“, рекао је он. Вучић је додао да је Србија данас јака, не превише јака, али из дана у дан све снажнија и јача уз подршку грађана и њихову веру у Србију. ”Молим вас да останите на свом огњишту да чувате Пчињу. Верујем да постоје људи који нису поданичког духа, већ слободарског српског духа да ће помоћи да пребродимо проблеме пред нама који нису политички, већ се тичу KиМ, да из тога заједнички изађемо“, рекао је он. Позвао је српски народ на јединство. ”Јединство српског народа је важније и потребније него икада. Нисмо слаби као што смо били, нисмо тако јаки како би волели, али бићемо много снажнији него икада ако будемо уједињени“, закључио је Вучић. Остале вести Нећемо проводити санкције против припадника свог народ Председник Србије Александар Вучић најавио је данас да ће 10. или 11. јануара разговарати са српским чланом Председништва БиХ Милорадом Додиком и са председницом Републике Српске Жељком Цвијановић о актуелној ситуацији. Вучић са децом из Хрватске: У Србији увек имате свој дом Председник Србије Александар Вучић угостио је данас пре подне децу српске националности из Хрватске, са Баније и Кордуна, којима је поручио да увек чувају и буду поносни на своје име и презиме, да поштују Хрватску, али и да је у Србији увек њихов дом. Вучић упутио божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију Председник Републике Србије Александар Вучић упутио је данас божићну честитку Његовој светости патријарху српском господину Порфирију, свештенству Српске православне цркве и свим верницима који Божић славе по јулијанском календару. У честитки се каже: Грабићемо напред, Србија више није крпа за гажење Председник Републике Србије Александар Вучић у интервјуу за новогодишњи број "Новости" рекао је , да је миран, без обзира на притиске, јер су резултати оно што остаје. Вучић изразио задовољство због набавке система корнет Председник Александар Вучић истакао је данас, након приказа способности 72. бригаде за специјалне операције и презентације противоклопног система "корнет", да је веома задовољан што је Србија могла да набави тај систем, као и значајне количине ракета и лансирних уређаја, чиме се побољшава оперативна способност Војске Србије.


source: fineweb

text: Посета Патријарха Иринеја и чланова Светог Архијерејског Синода Председнику и Премијеру Републике Хрватске Његова Светост Патријарх српски Иринеј у пратњи Високопреосвећеног митрополита загребачко-љубљанског Јована и чланова Светог Архијерејског Синода Преосвећених епископа сремског Г. Василија, бачког Г. Иринеја и шумадијског Г. Јована другог дана своје посете, 8. јуна, посетили су Председника Републике Хрватске господина Иву Јосиповића и Председника Владе Хрватске господина Зорана Милановића. Председник Иво Јосиповић оценио је посету српског патријарха Иринеја и чланова Светог Архијерејског Синода као важан догађај који придоноси миру и пријатељству међу људима, верама и народима, поготову у ово тешко време. Истог дана делегацију Српске Православне Цркве на челу са патријархом Иринејем на Марковом тргу дочекао је председик Владе Републике Хрватске господин Зоран Милановић. Уз председника Владе састанку је присуствовао и министар правосуђа и председник Комисије за односе са верским заједницама господин Орсат Миљенић. Поздрављајући високе госте, Председник Владе истакао је задовољство посетом и упознавањем са патријахом Иринејем. Председник Владе у свом разговору истакао је: „Хрватска је држава свих грађана са једнаким правима који имају властите, засебне идентитете и то поштујемо”. Нагласио је и посебно задовољство отварањем српске православне опште гимназије Кантакузина Катарина Бранковић у Загребу, коју похађа преко осамдесет ученика. После посета високим црквеним и политичким представницима Републике Хрватске Патријарх српски Иринеј је нагласио да у положају српског народа и Српске Православне Цркве у Хрватској има много добрих ствари које треба подржати, али, као и свугде, има и проблема. „Надам се да ће се и ти проблеми, у доброј вољи и расположењу, решити на најбољи начин”. Извор: Митрополија загребачко-љубљанска