Solange Cocktails & Luxury Spirits (Barselona, Španija) - Komentari Restorani u blizini – Solange Cocktails & Luxury Spirits Muzeji – Sant Martí Privatni obilasci – Sant Antoni Taksi službe i uslužni autobusi – Sant Martí Solange Cocktails & Luxury Spirits – aktivnosti u blizini Solange Cocktails & Luxury Spirits, Barselona - Komentari Br. 22 od 604 – Noćni život – Barselona Trenutno je zatvoreno: 18.00 - 02.30 Aribau 143 | Corcega, 08036 Barselona, Španija Otvoreno danas: 18.00 - 02.30 Sve fotografije (102) 4,5168 komentara Radno vreme danas: 18.00 - 02.30 Komentar je napisan: 14. avgust 2019. sa mobilne aplikacije Класни коктели у модерном окружењу Невероватни коктели овде. Отишли смо до Соланге, као и Дри Мартини преко пута. Покушајте обоје, али заиста смо волели ово место и тему „Јамес Бонд“ коју су имали. Апсолутно волио декор изнутра! Senoritawoody Цоол бар Отишао је у понедељак увече са пријатељима. Ентеријер је веома модеран са старинским украсом. Миксолози су веома искусни и учинили су нас одличним коктелима. Јамес Бонд Тхеме Морам до Солангеа око 10. 45 сати и било је потпуно празно. У суботу смо лакше добили сто, у року од 15 минута, почела је покретање гомиле. Бармен нам је рекао о теми менија и како је инспирирао филм Јамес Бонд-а који сам мислио да...је сјајно! Наручили смо 2 коктела а оба су стигла у року од 10 минута. Укуси су били сјајни и нешто другачији од уобичајених ствари. Седење је било лепо и удобно. Служба је била сасвим добро, међутим, када сам желео да се нико од особља не приђе, одлучио сам да се попнем и платим себи. Удобно место за коктеле и друге вечерње напитке. Савет - Идите после 12 часова и стварно се пакује ако желите гомилу вибрације. Ако вам се то допада тихо него пре тога.Više Цоол Спот / Греат Цоцктаилс Дефинитивно место које треба да одеш ако волиш занатске коктеле и да будеш у Барселони. Овде сам 3 пута. . . воли декор и прави одлична пића. Много малих места за хладноћу и приватност Запањујући коктели Посјетили смо вечерас за коктел јер је прилично близу нашег хотела. Дама која нас је служила била је дивна и објаснила је све о теми Јамеса Бонда - оба коктела су била јединствена и укусна к Беспрекорни коктели Коктели су били невероватни, дефинитивно један од најбољих који сам имао, врло високо на тржишту. Погодно за парове, пријатеље и датуме. Конобарица је била веома пријатељска и чак нам је понудио мени који је одвео кући јер је био тако леп у књизи попут стила....Вреди путовати тамо 100%Više Vicchio, Italija Не само Јамес Бонд Финест оф тхе Финест. . . Невероватне и оригиналне коктеле међу класицима које можете наручити такође. . . Невероватна услуга, поштене цене, веома кул унутрашњост. То је једно од оних места где све има смисла. Komentar je napisan: 5. april 2018. sa mobilne aplikacije Невероватан коктел бар Миксолог у Солангеу у ноћи коју смо позвали (уторак, 3. априла 2018.) створили су 2 уста - залутајући невероватне коктеле. Вероватно најбољи коктели за дегустацију икада Тренутна тема је Џејмс Бонд - и свакако се осећате као да ће неке девојке са везама и злочинци...проћи кроз врата сваког тренутка Сједење у бару омогућило нам је гледање на умјетност и извођење коктела Прво је била верзија смоки старе модне службе у чаши обојеном топљеном бијелом чоколадом. Друга је била измишљотина од бурбона и касиса. Мораш да идеш овде. . . .Više Боринг, боринг, боринг ... Врло лепо место претварајући се да је луксуз, али то је то, само претварајући се. Коктели су били просечни и прилично скупи, рецимо, више од скупих. Врло тиха атмосфера, тако да ако тражите место за добар одмор, то је најбоља опција у граду. Бартмани су...били веома љубазни и искусни, тако да у том тренутку нема приговора. Бар је смештен у близини Дри мартини и Слов барцелона и до сада је најбоље могуће.Više idoyal2015 Komentar je napisan: 27. januar 2018. sa mobilne aplikacije Вратио сам се на ово мјесто јер је било тако добро кад сам био први пут пре неколико година и није разочарала! Само нови мени је био вредан поновљене посете. . . Има невероватан дизајн (стил штампе ... веома кул) и све што смо наручили...је било укусно и професионално послужено као и увек. То је апсолутна потреба за љубитеље коктела који пролазе кроз Барселону.Više Brzo saznajte odgovore od osoblja i prethodnih posetilaca objekta Solange Cocktails & Luxury Spirits.


Једнакостранични троугао — Википедија, слободна енциклопедија Једнакостранични троугао, уписани и описани круг Једнакостранични троугао (у старијој литератури је могуће наћи и изразе једнакострани, равнострани) је троугао чије су све странице једнаке a = b = c {\displaystyle a=b=c\,} односно A B = B C = C A {\displaystyle AB=BC=CA\,} такође, сви углови су једнаки Може се уписати и описати круг. Полупречник описаног круга се означава са R (великим латиничним словом р), а полупречник уписаног са r (малим латиничним словом р). Једнакостраничан троугао се може наћи у многим геометријским конструкцијама. Правилан шестоугао се састоји од шест једнакостраничних троуглова. Три од пет правилних полиедара (Платонова тела) садрже једнакостраничне троуглове као странице. Ако се једнакостраничан троугао може сматрати правилном геометријском сликом са најмањим бројем темена односно страница у равни тада се правилан тетраедар, који се састоји од четири једнакостранична троугла, може сматрати аналогоном у три димензије, јер је он правилно геометријско тело са најмањим бројем темена, ивица односно страница. 3 Висина Пресек тежишних дужи (Т), пресек висина (H), симетрала страница (центар описане кружнице О), симетрала углова (центар уписане кружнице О) се секу у једној тачки. Пресек тежишта, ортоцентра, симетрале угла симетрале странице Тежишне дужи су међусобно једнаке. t a = t b = t c = t {\displaystyle t_{a}=t_{b}=t_{c}=t\,} Висине су међусобно једнаке. h a = h b = h c = h {\displaystyle h_{a}=h_{b}=h_{c}=h\,} Тежишне дужи су подударне висинама. Такође, тежишне дужи су подударне симетралама углова и страница. Тежишне дужи се секу у размери 2:1, односно тачка у којој се секу све дужи дели дуж у односу 2:1. Размера тежишних дужи Површина се може израчунати стандардном формулом: P = a ⋅ h 2 {\displaystyle P={\frac {a\cdot h}{2}}} али постоје и друге формуле која важе за израчунавање површине једнакостраничног троугла: P = a 2 ⋅ 3 4 = h 2 ⋅ 3 3 {\displaystyle P={\frac {a^{2}\cdot {\sqrt[{}]{3}}}{4}}={\frac {h^{2}\cdot {\sqrt[{}]{3}}}{3}}} Висину је могуће израчунати помоћу једне од две формуле: Прва је уобичајена и повезује се са дужином странице: h = a ⋅ 3 2 {\displaystyle h={\frac {a\cdot {\sqrt[{}]{3}}}{2}}} , а друга је изведена из формуле за површину: P = h 2 ⋅ 3 3 {\displaystyle P={\frac {h^{2}\cdot {\sqrt[{}]{3}}}{3}}} ⇒ h = 3 P 3 {\displaystyle h={\sqrt[{}]{\frac {3P}{\sqrt[{}]{3}}}}} када се рационалише и скрати добија се h = 3 P 3 3 = P 3 {\displaystyle h={\sqrt[{}]{\frac {3P\,{\sqrt[{}]{3}}}{3}}}={\sqrt[{}]{{P}\,{\sqrt[{}]{3}}}}} . Археолошко налазиште Лепенски Вир у Србији, из доба неолита, садржи остатке станишта која у својој основи имају једнакостранични троугао. Давидова звезда, симбол јеврејског народа, се састоји од два обрнута једнакостранична троугла. Уз ове троуглове се повезују и извесна религиозна значења. Мистични симбол Питагорејаца, тетрактис, је био облика једнакостраничног троугла. Једнакостранични троугао на Викимедијиној остави. Једнакостранични троугао на mathworld.wolfram.com (на језику: енглески) Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Једнакостранични_троугао&oldid=16284561“ Ова страница је последњи пут уређена на датум 18. јануар 2018. у 22:51 ч.


Како поделити текст на колоне у програму Екцел? (Лако и супер брзо) Екцел текст у колоне Текст у колоне у Екцелу је метода која се користи за одвајање текста у различите колоне на основу неке ограничене или било које фиксне ширине. Постоје две могућности за коришћење текста у колоне у Екцелу, једна је коришћење граничника, где граничник дајемо као унос као што су размак зарез или цртица или можемо користити фиксну дефинисану ширину за одвајање текста у суседним колонама. Где пронаћи текст у колонама у програму Екцел? Да бисте приступили тексту у колоне у програму Екцел, идите на Подаци онда Алати за податке и Текст у колоне. Да бисте отворили текст у колоне, пречица на тастатури је - АЛТ + А + Е.. Како поделити текст на колоне у програму Екцел? (са примерима) Овде можете преузети овај текст у Екцел предложак колона - Текст у предлошке Екцел колоне Примери # 1: Поделите име и презиме Претпоставимо да имате листу имена која укључује и име и презиме у једној колони. Сада морате раздвојити име и презиме одвојено. Сада морамо да поделимо име и презиме и добијемо их у одвојеним ћелијама, следите кораке у наставку: Корак 1: Изаберите податке Корак 2: Притисните АЛТ + А + Е. ово ће отворити чаробњак за претварање Екцел текста у колоне. Корак 3: Сад, побрините се Разграничен је изабрано и кликните на Нект. Корак 4: У следећем кораку прво уклоните ознаку ТАБ и изаберите ПРОСТОР као граничник. Ако тако мислите, између имена постоје двоструки / троструки узастопни размаци, а затим одаберите „Третирај узастопне граничнике као један“ опција. Кликните на Нект. Корак 5: У кораку 5 изаберите одредишну ћелију. Ако не одаберете одредишну ћелију, она ће преписати ваш постојећи скуп података именом у првој колони и презименом у суседној колони. Ако желите да оригинални подаци буду нетакнути, направите копију или одаберите другу одредишну ћелију. Корак 6: Кликните на ФИНИСХ. То ће раздвојити име и презиме одвојено. Белешка: Ова техника је идеална само за први име и презиме. Ако постоје иницијали и средње име, морате користити другу технику. Примери 2: Претварање података из једне колоне у више колона Погледајмо како податке поделити у више колона. Ово је такође део чишћења података. Подаци се понекад налазе у једној колони и морате да их поделите у више суседних колона. Испод су подаци у једној колони и треба их претворити у 4 колоне на основу наслова. Из горњих података можемо да разумемо да постоје четири информације у једној ћелији, тј. Хек Но., Десцриптион. Хек бр., Опис. Сада ћемо применити „Фиксна ширина“ метода Текст у колоне. Корак 1: Изаберите опсег података. Корак 2: Идите на Подаци и изаберите опцију Екцел у текст у колону (АЛТ + А + Е), ово би отворило прозор чаробњака за текст у колону. Корак 3: Изаберите Фиксна ширина и кликните на Нект. Корак 4: Ознаке вертикалне линије раздвајача фиксне ширине (назване Преломна линија) видећете у прозору за преглед података. Можда ћете морати да га прилагодите у складу са вашом структуром података. Корак 5: Кликните на следећу опцију и у следећој опцији одаберите одредишну ћелију као Б1. Ово би убацило податке у нову колону тако да ћемо имати оригиналне податке онакве какви јесу. Корак 6: Сада кликните на дугме Заврши и ово би одмах поделило податке на 4 колоне, тј. Хек, Десцриптион, Хек и Десцриптион, почевши од колоне Б до колоне Е. Примери 3: Претварање датума у текст помоћу текста у опцију колоне Ако вам се не свиђају формуле за претварање датума у текстуални формат, можете да користите ТЕКСТ У КОЛОНУ ОПЦИЈА Екцел. Претпоставимо да имате податке из ћелија А2 до А8. Сада га морате претворити у текстуални формат. Корак 1: Изаберите целу колону коју желите да конвертујете. Корак 2: Иди на Подаци иТекст у колоне Корак 3: Буди сигуран разграничена је изабрано и кликните на следеће дугме. Корак 4: Сада ће се појавити искачући прозор у наставку и уклонити ознаке из свих поља и кликнути на дугме Даље. Корак 5: Изаберите ТЕКСТ опција из следећег дијалошког оквира. Одредишну ћелију наведите као Б2 и кликните заврши. Корак 6: Сада га одмах претвара у текстуални формат. Примери 4: Издвојите првих 9 знакова са листе На пример, у доленаведеном скупу података, првих 9 знакова јединствено је за линију производа. Корак 2: Притисните АЛТ + А + Е, одаберите Фиксна ширина и кликните на Даље. Корак 3: Сада ставите граничник тачно после 9. знака као што сам показао на доњој слици. Корак 4: Кликните на даље и изаберите одредишну ћелију као Б2 Корак 5: Кликните на Финисх и ово ће издвојити првих 9 знакова са листе у колони Б и преостале знакове у колони Ц.


source: wikipedia

text: 1990. је била проста година. Догађаји Јануар 1. јануар — Почетак економске реформе Анте Марковића 3. јануар — Панамски генерал Мануел Норијега предао се трупама САД после 10 дана проведених у ватиканској амбасади. 7. јануар — Криви торањ у Пизи је први пут после 800 година свог постојања затворен за туристе ради рестаурације. 22. јануар — У току рада 14. ванредног конгреса Савеза комуниста Југославије, у Београду, партијске делегације из Словеније и Хрватске напустиле су засједање и тиме је конгрес прекинуо рад. Ово је био крај Савеза комуниста Југославије. За детаље видети 14. конгрес СКЈ. 31. јануар — у Москви је отворен амерички ресторан „брзе хране“ „Мекдоналдс“. Фебруар 3. фебруар — Демократска странка обновила свој рад, након 45 година забране. За првог председника изабран Драгољуб Мићуновић. 7. фебруар — Пленум Централног комитета Комунистичке партије СССР прихватио предлог лидера Михаила Горбачова за укидање 70-годишњег монопола на власт те партије, чиме је отворен пут за вишепартијски политички систем. 11. фебруар — Лидер Афричког националног конгреса (АНЦ) Нелсон Мандела пуштен је на слободу након 27 година проведених у јужноафричким затворима. Март 11. март — Литванија проглашава независност од Совјетског Савеза 13. март — Совјетски парламент изгласао је увођење вишепартијског система, након 72-годишњег монопола на власт Комунистичке партије. 21. март — Намибија је стекла независност од Јужноафричке Републике. 28. март — Покренута је независна телевизија Студио Б. Април 7. април — Ферибот „Скандинавска звезда“ је захваћен пламеном током крстарења у Северном мору између Норвешке и Данске, који је усмртио 158 особа. 22. април — На првим вишестраначким изборима у Хрватској, победила националистичка Хрватска демократска заједница - ХДЗ на челу са Фрањом Туђманом. 24. април — Лансиран је свемирски телескоп Хабл унутар спејс-шатла Дискавери на мисији STS-31. Мај 2. мај — Афрички национални конгрес Нелсона Манделе и Влада Јужне Африке у Кејптауну почели разговоре о окончању власти беле мањине у тој земљи. 5. мај — На Песма Евровизије 1990. победу је однела песма Insieme: 1992 коју је изводио Тото Котуњо. 13. мај — На фудбалској утакмици у Загребу, између београдске Црвене звезде и загребачког Динама, дошло до опште туче навијача два клуба приликом које је повређено више од стотину особа. 15. мај — Борисав Јовић изабран за председника Председништва Југославије. 17. мај — Генерална скупштина Светске здравствене организације је уклонила хомосексуалност са списка психијатријских болести. 22. мај — Уједињење Северног и Јужног Јемена у јединствену државу Јемен. 30. мај — Фрањо Туђман изабран за председника Хрватске. Јун 1. јун — Председници Совјетског Савеза и САД Михаил Горбачов и Џорџ Буш потписали су споразум о престанку производње хемијског оружја и о уништавању тог оружја до краја 1992. Јул 2. јул — Не прихватајући уставне промене у Србији, албански делегати покрајинске Скупштине Косова усвојили су Уставну декларацију и прогласили одвајање Косова од Србије. 16. јул — У Београду основана Социјалистичка партија Србије, настала уједињењем Савеза комуниста Србије и Социјалистичког савеза радног народа Србије. 25. јул — Хрватски Сабор усвојио амандмане на републички Устав, којима је из назива републике избачен префикс „социјалистичка“. 31. јул — Репрезентација Западне Немачке освојила је Светско првенство у фудбалу 1990. победом у финалу 1:0 над Аргентином. Август 2. август — Ирачка војска је напала Кувајт и окупирала га за један дан. 17. август — Срби у Хрватској одржали референдум на којем се 99,7% грађана изјаснило за српску аутономију унутар Хрватске. 19. август — Репрезентација Југославије освојила је Светско првенство у кошарци 1990. победом у финалу 92:75 над Совјетским Савезом. Септембар 7. септембар — 24. септембар - Одржан шаховски турнир у Тилбургу, Холандија. Победили Василиј Иванчук и Гата Камски. 24. септембар — Источна Немачка је формално напустила Варшавски пакт. 28. септембар — Скупштина Србије усвојила нови српски Устав, који је потпуно раскрстио са претходним, социјалистичким, Уставом из 1974. Покрајинама су, уз сагласност њихових скупштина, одузети атрибути државности. Октобар 3. октобар — Уједињење Западне и Источне Немачке. Новембар 22. новембар — Маргарет Тачер је најавила да се неће такмичити у другом кругу избора за лидера Конзервативне партије. 28. новембар — Маргарет Тачер је поднела оставку после више од 11 година на месту премијера, а наследио ју је Џон Мејџор. Децембар 9. децембар — Лех Валенса, бивши лидер синдиката Солидарност, је победио на првим председничким изборима у Пољској. 9. децембар — У Србији одржани први вишестраначки председнички и парламентарни избори. Убедљивом већином за председника Републике изабран Слободан Милошевић, а његова партија - СПС - освојила је 194 посланичка места у Скупштини Србије. 23. децембар — Словенија на референдуму прогласила самосталност и овластила своје власти да, уколико се у року од шест месеци не постигне споразум о преуређењу Југославије, прогласи независност Словеније. 25. децембар — Тим Бернерс-Ли и Робер Кајо остварили прву везу између HТТP клијента и сервера преко интернета. Датум непознат Хронологија СФРЈ и СКЈ 1990. Рођења Јануар 1. јануар — Нађа Парис, америчка порнографска глумица 4. јануар — Тони Крос, немачки фудбалер 6. јануар — Милош Цветковић, српски фудбалер 9. јануар — Стефана Вељковић, српска одбојкашица 10. јануар — Стефан Шћеповић, српски фудбалер 12. јануар — Нихад Ђедовић, босанскохерцеговачки кошаркаш 13. јануар — Лијам Хемсворт, аустралијски глумац 14. јануар — Грант Гастин, амерички глумац и певач 15. јануар — Гордана Пауновић, српска глумица 15. јануар — Костас Слукас, грчки кошаркаш 16. јануар — Марио Делаш, хрватски кошаркаш 17. јануар — Томислав Зубчић, хрватски кошаркаш 18. јануар — Горги Ђенг, сенегалски кошаркаш 18. јануар — Начо Фернандез, шпански фудбалер 22. јануар — Ализе Корне, француска тенисерка 25. јануар — Бобана Момчиловић Величковић, српска стрелкиња (прем. 2020) 26. јануар — Петер Саган, словачки бициклиста 29. јануар — Мајк Цирбес, немачки кошаркаш 31. јануар — Николас Лапровитола, аргентинско-италијански кошаркаш Фебруар 1. фебруар — Лора Марлинг, британска музичарка 3. фебруар — Шон Кингстон, амерички певач 4. фебруар — Наиро Кинтана, колумбијски бициклиста 8. фебруар — Клеј Томпсон, амерички кошаркаш 14. фебруар — Дино Мурић, словеначки кошаркаш 20. фебруар — Чиро Имобиле, италијански фудбалер 22. фебруар — Натанијел Асамоа, гански фудбалер 24. фебруар — Богдан Ризнић, српски кошаркаш 26. фебруар — Александар Миљковић, српски фудбалер 26. фебруар — Леон Радошевић, хрватски кошаркаш Март 2. март — Лук Коумс, амерички музичар 3. март — Владимир Јанковић, грчко-српски кошаркаш 4. март — Дрејмонд Грин, амерички кошаркаш 5. март — Мејсон Пламли, амерички кошаркаш 7. март — Терико Вајт, амерички кошаркаш 8. март — Петра Квитова, чешка тенисерка 8. март — Ивон Андерсон, српска кошаркашица 9. март — Дејли Блинд, холандски фудбалер 13. март — Саша Клементс, канадска глумица 13. март — Ђорђе Мајсторовић, српски кошаркаш 14. март — Џо Ален, велшки фудбалер 17. март — Хозијер, ирски музичар 20. март — Маркос Рохо, аргентински фудбалер 23. март — Гордон Хејвард, амерички кошаркаш 24. март — Киша Касл-Хјуз, новозеландска глумица 27. март — Кимбра, новозеландска музичарка 27. март — Наталија Санчез, шпанска глумица и певачица 29. март — Џеси Волт, француска порнографска глумица Април 2. април — Миралем Пјанић, босанскохерцеговачки фудбалер 5. април — Ријана Рајан, америчка порнографска глумица 9. април — Кристен Стјуарт, америчка глумица, редитељка и модел 10. април — Марен Морис, америчка музичарка и музичка продуценткиња 13. април — Анастасија Севастова, летонска тенисерка 15. април — Ема Вотсон, енглеска глумица 15. април — Душан Милошевић, српски кошаркаш 16. април — Вангелис Манцарис, грчки кошаркаш 18. април — Војћех Шченсни, пољски фудбалски голман 19. април — Дамијен Ле Талек, француски фудбалер 19. април — Марко Томићевић, српски кајакаш 21. април — Александар Пријовић, српски фудбалер 23. април — Дев Пател, енглески глумац 24. април — Јан Весели, чешки кошаркаш 24. април — Квабс, енглески музичар Мај 1. мај — Николина Молдован, српска кајакашица 2. мај — Ивана Максимовић, српска стрелкиња 8. мај — Кемба Вокер, амерички кошаркаш 10. мај — Ивана Шпановић, српска атлетичарка 12. мај — Мелих Махмутоглу, турски кошаркаш 14. мај — Гедиминас Орелик, литвански кошаркаш 16. мај — Огњен Кузмић, српски кошаркаш 17. мај — Рос Батлер, амерички глумац 17. мај — Вил Клајберн, амерички кошаркаш 22. мај — Стефан Митровић, српски фудбалер 25. мај — Немања Милић, српски фудбалер 28. мај — Кајл Вокер, енглески фудбалер 29. мај — Тибо Пино, француски бициклиста 29. мај — Треј Томпкинс, амерички кошаркаш 30. мај — Сандро Сукно, хрватски ватерполиста 31. мај — Кваме Вон, амерички кошаркаш Јун 2. јун — Михал Квјатковски, пољски бициклиста 2. јун — Невена Ристић, српска глумица 7. јун — Иги Азејлија, аустралијска музичарка 8. јун — Сања Малагурски, српска одбојкашица 13. јун — Арон Џонсон, енглески глумац и сценариста 16. јун — Џон Њуман, енглески музичар 17. јун — Алан Дзагојев, руски фудбалер 17. јун — Џордан Хендерсон, енглески фудбалер 19. јун — Хенри Континен, фински тенисер 19. јун — Душан Свилар, српски певач 19. јун — Брејди Хеслип, канадски кошаркаш 20. јун — Фаб Мело, бразилски кошаркаш (прем. 2017) 21. јун — Сандра Перковић, хрватска атлетичарка 21. јун — Душан Чантекин, српско-турски кошаркаш 23. јун — Вашек Поспишил, канадски тенисер 26. јун — Муфтау Јару, бенински кошаркаш 30. јун — Јака Блажич, словеначки кошаркаш 30. јун — Невена Јовановић, српска кошаркашица 30. јун — Душан Лајовић, српски тенисер Јул 1. јул — Вујадин Савић, српски фудбалер 2. јул — Марго Роби, аустралијска глумица 2. јул — Дени Роуз, енглески фудбалер 3. јул — Фабио Ару, италијански бициклиста 3. јул — Ненад Крстичић, српски фудбалер 7. јул — Ли Ади, гански фудбалер 11. јул — Каролина Возњацки, данска тенисерка 12. јул — Дру Гордон, амерички кошаркаш 14. јул — Џејмс Нанели, амерички кошаркаш 15. јул — Дејмијан Лилард, амерички кошаркаш 15. јул — Тајлер Ханикат, амерички кошаркаш (прем. 2018) 21. јул — Милица Ђурђевић, српска политичарка 27. јул — Индијана Еванс, аустралијска глумица и музичарка 29. јул — Филип Баровић, црногорски кошаркаш 29. јул — Иван Ленђер, српски пливач 31. јул — Милан Марић, српски глумац Август 1. август — Џек О’Конел, енглески глумац 6. август — Андреја Милутиновић, српски кошаркаш 6. август — Петар Орландић, црногорски фудбалер 8. август — Бранкица Себастијановић, српска глумица 9. август — Бил Скарсгорд, шведски глумац 10. август — Татјана Мирковић, српска атлетичарка 10. август — Владимир Михаиловић, црногорски кошаркаш 10. август — Лукас Тил, амерички глумац 12. август — Марио Балотели, италијански фудбалер 13. август — Демаркус Казинс, амерички кошаркаш 15. август — Џенифер Лоренс, америчка глумица 16. август — Филип Кљајић, српски фудбалски голман 16. август — Рина Савајама, јапанско-британска музичарка, глумица и модел 18. август — Габријел Енаке, румунски фудбалер 18. август — Мајк Џејмс, амерички кошаркаш 23. август — Рајан Брокоф, аустралијски кошаркаш 23. август — Сет Кари, амерички кошаркаш 23. август — Чаба Силађи, српски пливач 26. август — Лоренцо Браун, амерички кошаркаш 28. август — Бојан Кркић, шпански фудбалер 30. август — Џулија Џеклин, аустралијска музичарка Септембар 1. септембар — Гелор Канга, габонски фудбалер 5. септембар — Ленс Стивенсон, амерички кошаркаш 6. септембар — Џон Вол, амерички кошаркаш 7. септембар — Давид Јелинек, чешки кошаркаш 8. септембар — Метју Делаведова, аустралијски кошаркаш 9. септембар — Дејан Кравић, српско-канадски кошаркаш 15. септембар — Дарко Лазовић, српски фудбалер 15. септембар — Мет Шајвли, амерички глумац 18. септембар — Кристина Пајкић, српска глумица 19. септембар — Киран Трипијер, енглески фудбалер 20. септембар — Донатас Мотијејунас, литвански кошаркаш 20. септембар — Моника Радуловић, аустралијски модел 27. септембар — Мирка Васиљевић, српска глумица и модел Октобар 5. октобар — Федерико Делбонис, аргентински тенисер 6. октобар — Џинкс Мејз, америчка порнографска глумица 9. октобар — Борис Вапенски, српски ватерполиста 13. октобар — Милица Тодоровић, српска певачица 16. октобар — Брок Мотум, аустралијски кошаркаш 19. октобар — Душан Јованчић, српски фудбалер 20. октобар — Дерек Нидам, америчко-црногорски кошаркаш 21. октобар — Рики Рубио, шпански кошаркаш 22. октобар — Тина Блејд, хрватска порнографска глумица 24. октобар — Никола Вучевић, црногорски кошаркаш 25. октобар — Милена Рашић, српска одбојкашица 31. октобар — Ифеани Оњило, нигеријски фудбалер Новембар 3. новембар — Стефан Јовић, српски кошаркаш 6. новембар — Андре Ширле, немачки фудбалер 7. новембар — Давид де Хеа, шпански фудбалски голман 7. новембар — Кортни Мари Ендруз, америчка музичарка 9. новембар — Роман Барде, француски бициклиста 11. новембар — Џорџинио Вајналдум, холандски фудбалер 11. новембар — Том Думулан, холандски бициклиста 13. новембар — Јежи Јанович, пољски тенисер 22. новембар — Дарко Планинић, хрватски кошаркаш 23. новембар — Мирза Селимовић, босанскохерцеговачки певач 24. новембар — Том Одел, енглески музичар 26. новембар — Дени Велбек, енглески фудбалер 26. новембар — Рита Ора, енглеска певачица и глумица 30. новембар — Магнус Карлсен, норвешки шахиста Децембар 7. децембар — Камерон Берстоу, аустралијски кошаркаш 7. децембар — Давид Гофен, белгијски тенисер 7. децембар — Никола Чачић, српски тенисер 7. децембар — Урсула Радвањска, пољска тенисерка 11. децембар — Били Барон, амерички кошаркаш 11. децембар — Јана Милосављевић, српска глумица 11. децембар — Тејана Тејлор, америчка музичарка, глумица, кореографкиња, модел и редитељка 14. децембар — Роберт Ковингтон, амерички кошаркаш 16. децембар — Марина Алексић, српска глумица 17. децембар — Бојан Суботић, српски кошаркаш 20. децембар — ЏоЏо, америчка музичарка и глумица 21. децембар — Милош Ћук, српски ватерполиста 22. децембар — Марко Ивовић, српски одбојкаш 25. децембар — Александар Кировски, српски фудбалски голман 26. децембар — Денис Черишев, руски фудбалер 26. децембар — Арон Ремзи, велшки фудбалер 27. децембар — Милош Раонић, канадски тенисер 28. децембар — Ђорђе Гагић, српски кошаркаш Смрти Јануар 20. јануар — Барбара Стенвик, америчка глумица (* 1907) 25. јануар — Ава Гарднер, америчка глумица (* 1922) Фебруар 4. фебруар — Тома Бебић, хрватски музичар (* 1935) Март 20. март — Лав Јашин, совјетски фудбалски голман (* 1929) Април 15. април — Грета Гарбо, америчка глумица (* 1905) Мај 10. мај — Вокер Перси, амерички књижевник (* 1916) 13. мај — Алија Сиротановић, рудар, ударник и јунак социјалистичког рада у СФРЈ (* 1914) 31. мај — Драган Лаковић, српски глумац (* 1929) Јун 2. јун — Рекс Харисон, енглески глумац (* 1908) 11. јун — Васо Чубриловић, српски историчар (* 1897) Август 1. август — Норберт Елијас, немачки социолог (* 1897) 27. август — Стиви Реј Вон, амерички музичар и продуцент (* 1954) Септембар 30. септембар — Патрик Вајт, аустралијски писац, добитник Нобелове награде за књижевност 1973. год. (* 1912) Октобар 16. октобар — Арт Блејки, амерички џез бубњар (* 1919) Новембар 26. новембар — Фенг Јоу-лан, кинески филозоф (* 1895) 30. новембар — Владимир Дедијер, српски историчар (* 1914) Децембар 14. децембар — Фридрих Диренмат, швајцарски писац (* 1921) Непознат датум Википедија:Непознат датум — Владо Милошевић, српски композитор и етномузиколог (* 1901) Нобелове награде Физика — Џером Ајзак Фридман, Хенри В. Кендал и Ричард Е. Тејлор Хемија — Елиас Џејмс Кореј Медицина — Џосеф Е. Муреј и Е. Донал Томас Књижевност — Октавио Паз Мир — Михаил Горбачов Економија — Хари М. Марковиц, Мертон Х. Милер и Вилијам Ф. Шарп Референце 1990-е 81990


У самом средишту града налазе се два споменика. Један од споменика у парку подигнут је у част незнаном јунаку из НОР-а. Преко пута зграде Скупштине општине Модрича смјештен је споменик посвећен палим борцима за Републику Српску.


Quote: Нисам се добро изразио мислио сам на почетку формирања корпуса а не прије, као што су свакако могли јер генетика не може да одреди које године су ушли у србски етнос због тога ја мислим да нема потребе сумњати толико у ту браншу Е хаплогрупе јер се она појављује широм Европе па и међу другим Словенима а не само међ' црногорским и поарбанашеним племенима. Због тога ја мислим да је непотребно повезивати догађаје из званичне историографије са хаплогрупам 4000 а јер је бесмислено разматрати преко којег другог племена или нације су неке хг ушле међу Србе када сама генетике не може да да конкретан одговор ни што се тиче највеће хаплогрупе а камоли мањих. Зато ја говорим да генетику нипошто не треба мијешати у историју барем не без археологије,антропологије и лингвистике јер неће дати никакве смислене резултате, то је оно о чему трубим али ме очигледно нико не схвата па људи лупају овде конструкције на основу хг овог простора од којих свака има по десетак подтипова. То даље наравно имплицира да спомињање Гота, Влаха и Ашкеназа једноставно не може да се повеже рационално да се повеже са сигурношћу ни са једном хг ових простора. Ја могу да ти одговорим на нека питања али не са становишта генетике а то је да шиптари не могу да имају влашко поријекли јер је највјероватније да су власи или само сточарски сталеж а не етнос или потомци Келта који су у једном тренутку провалили на Балкан па касније романизовани. По мени је ово око Гега и Тоска доста једноставно. Геге су већински србског поријекла по свим показатељима а Тоске су по мом мишљењу и некој теорији мјешавина тих оригиналних шиптара, Грка, Цинцара и ко зна још чега. Неће и апсолутно не мо-же. Quote: То је поента овог што сам и горе писао. Може да ти да неки резултат и да те повеже са сличним али што се тиче етницитета или племена то генетика не може нити ће моћи икад да одреди јер једноставно постоје други параметри за то. Могу генетичари да трубе о томе колико хоће и да врше реконструкције историје али то у озбиљној историографији може само да буде хипотеза и то само једне гране науке која нема везе са тим, дакле неприхватљива хипотеза.


5 Вежбе против напетости мишића у врату и рамену | Вежбе за одећу, истезање + 5 Вежбе против напетости мишића у врату и рамену 26 / 03 / 2017. /КСНУМКС Цомментс/i квалитетних чланака, Вежбе и вежбе/av вондт Да ли се пробудиш са укоченим вратом? А да ли су вам рамена често подигнута испод ушију? Затим испробајте ових 5 вежби које вам могу помоћи да ублажите напетост мишића и затегнете мишиће у врату и раменима. Слободно поделите са пријатељем коме смета затегнут врат. Ево 5 вежби које могу да затегну затегнуте мишиће, повећају циркулацију крви и допринесу већем кретању у мишићима и зглобовима. Чврсти мишићи, мишићи врата и рамена су уобичајени. Ове вежбе могу вам помоћи да смањите напетост у мишићима коју изградите током дана. Вјежбање треба прилагодити вашем личном здрављу. Третман може бити потребан на јавно одобреној клиници у комбинацији са обуком за оптимално побољшање. Ових 5 вежби имају посебан фокус на повећању покретљивости и лабављењу напетости мишића. Слободно нас контактирајте на нашој Фацебоок страници ако имате улаз или коментаре. Савет: Померите се доле да бисте погледали видео о тренингу са ефикасним вежбама покрета и истезањем укоченог врата. ВИДЕО: 5 вежби за вежбе против болова у врату и врату Ових пет вежби и истезања могу вам помоћи да отпустите дубоку напетост мишића у врату и раменима. Вежбе су распоређене тако да их можете изводити свакодневно и све старосне групе. Кликните испод да бисте видели вежбе. Такође прочитајте: Шта бисте требали знати о боловима у рамену У комбинацији са овим вежбама, препоручујемо вам да прилагодите своје свакодневно кретање, на пример у облику мање статичког рада, мање понављаног оптерећења (можда можете да подесите подешавања на послу?), Прилагођених шетњи по неравном терену или купања у базену са топлом водом. Ако већ имате доказану дијагнозу, препоручујемо вам да проверите код лекара (лекара, киропрактичара, физиотерапеута или слично) да ли су ове вежбе погодне за вас. 1. "Мачка и камила" Вежба "мачка и камила" је љубазна и лепа вежба мобилизације која даје више покрета читавој кичми. Име је добила по томе што пуца у леђа попут мачке, а затим оставља леђа да потону дубоко попут камиле. Протеже се и даје више флексибилности леђима, грудима и врату. То је фантастична вјежба за оне који требају отпустити крутост врата и рамена. Ево како да урадите вежбу: Почните стајати на све четири, а затим полако спустите леђа на под, али снажно гурајући леђа према плафону. Поновите вежбу за 8-10 понављања током 3-4 сета. 2. Истезање трапеза Трапезиј је мишић одговоран за подизање рамена. Па кад после дугог дана осетите да су вам рамена подвучена под уши - онда их буквално можете кривити. Ова вежба осигурава да редовно истежете ову мишићну групу која је познати фактор који доприноси затегнутом врату и главобољама. A: Ово је почетни положај за овај део. B: Баци главу у страну и помоћу руке да добијеш додатни потез (ако је потребно). Требали бисте осећати да се протеже на супротној страни врата и лагано доле према врху лопатице. Ово растезање је одлично за оне који раде дуге дане у канцеларији на статичким радним позицијама, јер се један посебно добро протеже горњи трапез. Задржите растезање 30 секунди и поновите унутра 2-3 сета. 3. Продужење горњег дела леђа и врата Да ли вам се на врату чини да сте висили главу цео дан? Можда га имате испред екрана рачунара? Онда је ова вежба јоге за вас. Ова позиција јоге отвара грудни кош, истеже трбушне мишиће и на добар начин активира леђа. Ево како да урадите вежбу: Почните тако што ћете лежати равно на поду длановима низ под приближно на средини ребара. Затим повуците ноге и притисните горњи део стопала притиснут о под - истовремено користите снагу леђа, а не руку, да бисте подигли прса са пода - требало би да осетите да се мало протежу у леђима - уверите се да не уносите превише . Држите ноге усправне и држите положај 5 до 10 дубоких удисаја. Поновите онолико пута колико мислите да је потребно. 4. Вежба истезања грудног мишића на пенастом ваљку Пенасти ваљак може бити одличан алат за лагано попуштање између лопатица и горњег дела леђа. Такође се може користити за истезање мишића - попут ове вежбе која се лепо протеже на грудним мишићима / прсном кошу. Ево како да урадите вежбу: Лежите равно на ваљку за пену како бисте подупирали и врат и леђа. Имајте на уму да ово ради само са већим пенастим ваљцима (као што су ово) дужине 90 цм или више. Затим испружите руке полако у страну и померајте их према горе док не осетите да се протежу према грудним мишићима. Задржите положај 30 - 60 секунди, а затим се опустите. Поновите 3-4 сета. 5. Параспинална вежба истезања (Истезање мишића са стране кичме) Мускулатура која се креће са сваке стране кичме назива се параспинална мускулатура - после дугог дана статичног рада, може бити лепо ово развући на нежан начин. Ово је врло опуштајућа вежба истезања која је добра за леђа, врат и рамена. Ево како да урадите вежбу: Станите на колена и пустите да тело испружи напред испруженим рукама. Наслоните главу на земљу и испружите руке испред себе док не осетите незнатно истезање у прелазу на врат и горњи део леђа. Обавља 3-4 сета у трајању од 30 секунди. Ево 5 вежби за напетост мишића у врату и раменима. Чврсти мишићи, мишићи врата и рамена су уобичајени. Ове вежбе могу вам помоћи да смањите мишићну напетост и повећате покретљивост. Тренинг треба да буде прилагођен појединцу. Препоручена самопомоћ код болова у мишићима и хроничних болова Слободно нас контактирајте на ИоуТубе или фацебоок ако имате било каквих питања или сличних вежбања или проблема са мишићима и зглобовима. СЛЕДЕЋА СТРАНА: Требали бисте знати о остеоартритису врата (Покушавамо одговорити на све поруке и питања у року од 24 сата.) https://usercontent.one/wp/www.vondt.net/wp-content/uploads/Øvelser-mot-muskelspenninger-i-nakke-og-skulder.jpg?media=1648573622 562 750 вондт https://usercontent.one/wp/www.vondt.net/wp-content/uploads/logo-website.png?media=1648573622 вондт2017-03-26 12:01:422021-03-27 13:05:075 Вежбе против напетости мишића у врату и рамену Менингитис | Пецкање боли на унутрашњој страни ногу и глежња 8 феноменалних предности за здравље једењем маслиновог уља


Предсједник Четничког покрета Братислав Живковић тврди да је Александар Синђелић два дана пред изборе у Црној Гори нудио новац припадницима тог покрета да дођу у Подгорицу, како би их, како се испоставило касније, намјестио за покушај терористичких напада. Он је члановима тог покрета, како тврди Живковић, понудио новац да оду у Црну Гору јер се тамо, тога дана, скупљају добровољци који треба да иду на ратиште у Украјину. Живковић каже да су они прозрели његову намјеру, и одбили да иду у Црну Гору, јер знају да се ради о човјеку који је сарадник српске и црногорске тајне полиције. За све ово, Живковић каже да има свједоке који ће пред тужилаштвом јавно посвједочити шта је Синђелић од њих тражио. Пошто му је план проваљен, додаје наш саговорник, Синђелић је ријешио да ангажује Мирка Паја Велимировића, бившег полицајца, како би направили штету опозицији. –Синђелић је два дана пред изборе у Црној Гори контактирао чланове и ратне ветеране четничког покрета, чији сам предсједник. Обећао је да ће им дати паре и платити путне трошкове, да пођу у недељу, 16. октобра у Црну Гору. Казао им је да се тога дана у Црној Гори окупљају добровољци да иду у Украјину и да ће им добро платити само да оду тамо. То је урадио јер је знао да смо ми већ ишли у Украјину, прије двије године, па је рачунао да ће нам ту причу продати најлакше. Синђелић је мојим пријатљима из покрета рекао и да је већ контактирао неке добровољце из Републике Српске, који ће такође доћи у Црну Гору и да онда сви заједно, са неким људима из Подгорице, да иду у Украјину. Није им помињао никакве нападе по Црној Гори нити упаде у Скупштину или било шта друго. Мене су ти људи одмах контактирали и казали шта им све нуди Синђелић. Све ми је то у старту било сумњиво јер знам да је Синђелић човјек који ради за полицију и сумњао сам да спрема неку превару. Свим људима које је он контакртирао савјетовао сам да не иду у Црну Гору тог дана јер сам знао да се спрема нека прљава игра. И сви су ме послушали и спремни су да јавно испричају да је Синђелић намјеравао да им подвали да дођу у Црну Гору и да буду похапшени, како би његов и сценарио оних који су све смислили био спроведен у дјело, прича Живковић у исповијести за „Дан“. План Синђелића је, каже он, био да се четнички покрет ували у његову полицијску игру и да наши људи буду злоупотријебљени. –Пошто је Синђелић још прије десетак година, када је робијао у Спужу, заврбован од стране АНБ-а Црне Горе, знали смо да се ради о подвали и нијесмо отишли у Црну Гору. Пошто му је план са четничким покретом пропао, односно, ми смо га провалили, помоћ је затражио од Мирка Паја Велимировића, бившег полицајца. Тако су, на брзину, скупили неке људе и представили их као чланове четничког покрета, које су послали у Црну Гору и жртвовали их да буду оптужени за тероризам, тврди Живковић. Сада је, додаје он, свима јасно о каквој прљавој игри је ријеч, и шта је све требао Синђелић да одради за службу. –Ријеч је о човјеку који се лажно представља, а пошто сам знао с ким имам посла, ријешили смо да га раскринкамо до краја. Набавио сам копију његовог извода из књиге рођених и личне карте. Тамо се јасно види да се он не зове Александар, већ да му је право име Саша и ко зна због чега се лажно представља и ко му је рекао да то ради. Такође, ријеч је о особи која је сарадник српске тајне полиције и која је за новац спремна за све прљаве игре. На нашу срећу, није му прошло да нам подвали овај сценарио, али ми је жао људи који су жртвовани, а који немају везе ни са чим. Свима је сада јасно да су тога дана Синђелић и екипа која је смислила тај план хтјели да науде опозицији у Црној Гори, појашњава Живковић. Синђелић је, наглашава он, прије десетак година већ робијао у Спужу, због крађа и од тада потичу његове везе са службом. Живковић каже да везе између Синђелића и Братислава Дикића датирају још из 2006. године, у вријеме побуне у нишком затвору, када је он био затвореник. -У то вријеме је Синђелић служио казну за ситну крађу и преваре, био је тамо кувар и такозвани „тастер“ полиције, казао је Живковић. Према његовим ријечима, Синђелић јавно прича да има 3.000 добровољаца који су му одани и који га слушају. -Међутим, то је све једна обична лаж и подвала. Тај човјек нема никога, али је спреман да другима подвали и да их гурне у проблем. Сви знају ко је Синђелић и да је то само један пион у рукама тајне полиције, који за њих одрађује послове и покушава да за њихов рачун подмеће лажне афере, наглашава Живковић. Он се, каже Живковић, свима нудио и говорио да има људе и везе, само да му унапријед дају паре. –Он је за шаку новца спрема да уради шта год му се понуди. Па, јавно се хвалио својим везама у Црној Гори и да је радио тамо за људе из Миловог обезбјеђења. Све то је и документовано и лако провјерљиво, прича Живковић. У обраћању јавности, након што је објављено да се потражује због спремања терористичких напада, Синђелић је саопштио да је радио у Црној Гори у обезбјеђењу неких људи, „а неки од тих особа су били Милови људи”. На питање зашто га тужилаштво Црне Горе сумњичи да је био један од организатора покушаја терористичког напада, Синђелић објашњава да је те 2002. године био у обезбјеђењу неких људи у Црној Гори, а неки од тих особа су били и Милови људи. –Када сам схватио да се они баве криминалним радњама, престао сам да радим за њих, иако су они инсистирали да наставим. Могуће да су нешто уклапали и да су ме умијешали у то због моје прошлости, јер сам тамо непожељан, казао је Синђелић. Слична акција пропала у Русији Живковић каже да је Синђелић недавно у Русији покушао да спроведе у сличан план као и у Црној Гори, али да је осујећен. – У Ростову је покушао код неких козака да прода причу како има 3.000 наоружаних специјалаца спремних за рат. Наравно, тражио је да му паре дају унапријед. Међутим, они су од њега тражили да одмах позове десет људи да провјере да ли говори истину и он наравно никога није позвао. Провалили су да покушава да их превари, тако да је побјегао главом без обзира. Иначе, он се лажно представља као патриота и човјек који је привржен Русији, а све то ради за новац и по задатку, каже Живковић. Ратовао у Украјини Братислав Живковић је предсједник Четничког покрета, а прије двије године боравио је на ратишту у Доњецку, у Украјини. Такође, добитник је одликовања „За повратак Крима“, као и одликовања „Одбрана града Севастопоља“. Прошле године, почетком октобра, Агенција за националну безбједност му је забранила улазак у Црну Гору, на годину дана.


На секундама РТС оштећен за 650 милиона? На секундама РТС оштећен за 650 милиона? 29.08.2019 07:27 | 0 коментар(а) Постоје основане сумње да је компанија „Дајрект медија" од 2009. до 2018. године стекла противправну имовинску корис на штету Радио-телевизије Србије у износу од око 650 милиона динара. Како „Новости" сазнају, до ових података дошло се у истрази коју увелико спроводе Министарство унутрашњих послова и Тужилаштво, а тичу се наводно нелегалног пословања око закупа ТВ секунди, за које би могли да одговарају руководиоци поменуте фирме и појединци из сектора маркетинга у Јавном сервису. Осим тога, озбиљно се испитује и улога Драгана Ђиласа, лидера Странке слободе и правде, који је био власник "Дајрект медије" у време док су се, како сумњају у МУП, дешавале спорне радње. Према нашим информацијама, појединци из врха "Дајрект медије" и маркетинга РТС под сумњом су да су злоупотребили службени положај, јер су заједничким деловањем нанели огромну штету медијској кући, а посредно и пореским обвезницима који је финансирају. Подробнији детаљи из истраге говоре да је "Дајрект медија" од 2009. па све до 2018. године, супротно званичим ценовницима РТС, осим попуста који је добила за закуп ТВ секунди, истовремено полагала право на одређени број секунди без накнаде. Основано се сумња да су само по основу финансирања фудбалске Лиге шампиона и Лиге Европе и две серије - "Непобедиво срце" и "Мој рођак са села" - 2, прибавили имовинску корист од 250 милиона динара на штету РТС. Осим тога, поменута компанија је, како се сумња, привилеговано добила и право на одабир најатрактивнијег временског периода за оглашавање и то - без накнаде. Након анализе потрошених средстава "Дајрект медије" за 2009, 2011, 2012, 2013, годину установљено је да ово предузеће није утрошило буџет на који се уговором са РТС обавезало и на основу којег је добило озбиљне попусте за оглашавање. Наиме, да су приказали стварно утрошен буџет морало би доћи до корекција цена, односно изгубили би право на попуст. На тај начин "Дајрект медија" је, показује досадашњи ток истраге, прибавила око 400 милиона динара за колико је оштећен РТС, односно за колико су оштећени грађани Србије јер се ради о Јавном медијском сервису. Иначе, информацију о "мутној" купопродаји секунди на РТС саопштио је министар унутрашњих послова Небојша Стефановић. Он је рекао да постоји основана сумња да се ради о озбиљној корупцији у којој су учествовали Ђилас, запослени у његовој компанији, заједно са делом некадашњег руководства РТС. Он је рекао да су поменути "мимо закона обезбеђивали куповину и продају секунди у више различитих емисија током дужег периода". Подсећара ради, на челу РТС у периоду који је предмет истраге били су Александар Тијанић и Драган Бујошевић, који је и даље директор Јавног медијског сервиса. "Дајрект медија", тадашња чланица Ђиласове "Мултиком групе" саопштила је 2013. године, да је постала део компаније бугарског бизнисмена Красимира Гергова. Касније су се у јавности појављивале информације да је "Дајрект медија" продата за 17,7 милиона евра и да су нови власници скривени иза чак осам компанија регистрованих у више офшор локација. Ђилас: хапшења политичке природе Прес: 74.694.104 посета


source: fineweb

text: Гихт Гихт или уратна артропатија је метаболичко обољење, које настаје као последица трајно високог нивоа мокраћне киселине у крви (хиперуратемија) и таложења кристала мононатријум-урата у зглобовима и другим деловима организма. Представља једну од најстаријих болести познатих међу људима. Пре 2000 год. су је звали "болест краљева", јер је била раширена међу богатим људима који су претеривали у јелу и пићу. Ова болест се дели у две категорије: примарни и секундарни гихт. Чешће је присутна код мушкараца него код жена и 85-90% болесника су мушког пола. Најчешће се јавља тек након четврте деценије живота, врло је ретка пре пубертета, а код жена обично почиње после менопаузе. Учесталост гихта у Европи је око 0,3%, али у свету је различита. Код Маора на Новом Зеланду достиже и 10% укупне популације. Sadržaj/Садржај Етиологија болести[uredi - уреди] У великом броју случајева узрок настанка овог метаболичког поремећаја је непознат. Кристали који се гомилају су соли мокраћне киселине, која у организму настаје као крајњи продукт метаболизма пурина. Пурини настају на три начина: из хране, метаболизмом нуклеинских киселина у ћелијама и биолошком синтезом. Примарни гихт настаје као последица и повећаног стварања мокраћне киселине (због урођених грешака метаболизма) и смањеног излучивања путем бубрега. Секундарни или стечени гихт настаје услед повећаног стварања мокраћне киселине из нуклеопротеина распаднутих ћелија у случају разних болести (полицитемија, хронична гранулоцитна леукемија, псоријаза и др). Клиничка слика[uredi - уреди] мини|250п|десно|Гихт на зглобу ножног палца Гихт почиње нагло, обично у сну, са изузетно јаким болом у зглобу, толико јаким да болеснику и додир покривача побуђује болну сензацију. Најчешће је захваћен само један зглоб, обично зглоб ножног палца, мада изузетно болест може почети и на два или више зглобова. Оболели зглоб даје јасну слику запаљенског артритиса, где доминира оток, затегнута и сјајна кожа јако црвене боје. Понекад се због инфламаторног процеса у зглобу, јавља и повишена телесна температура и дрхтавица. Овај запаљенски процес траје 3-14 дана, а након тога се спонтано смирује. Кулминацију достиже у прва 24 часа. У току фазе мировања болесник нема никакве зглобне тегобе, али је присутна хиперуратемија. Болест се поново јавља унутар прве године од првог напада и обично захвата исти зглоб као претходни пут. Постоје одређени фактори који убрзавају или подстичу поновно појављивање гихта. То су пре свега гурмански оброци и конзумација алкохола, а нарочито узимање хране богате пуринима (риба, изнутрице). У неким случајевима као провоцирајући фактор могу деловати и хируршка интервенција, узимање неких лекова, нагло мршављење, повреде и сл. Ако се гихт правилно терапијски не третира, временом прелази у хронични облик који се карактерише појавом поткожних и костних тофуса, као и хроничне уратне артропатије. Тофуси представљају карактеристичну избочину на кожи, насталу улед вишегодишње нелечене болести, а као последица таложења урата у хрскавици, синовијалној течности зглобова, тетивама, шаци, прстима шаке, коленима, па чак и на ушним шкољкама. Око 20% болесника има присустне бубрежне каменчиће. Уратна нефропатија се обично испољава тек након неколико година болести и у почетку је праћена благим симптомима, али касније напредује и доводи до бубрежне инсуфицијенције, која је узрок смрти око 25% болесника са гихтом. Лабораторијске промене[uredi - уреди] Најважнија лабораторијска промена је повишен ниво мокраћне киселине у крви. У акутном нападу гихта могу бити позитивни и неспецифични тестови акутног запаљења, као нпр. убрзана седиментација. Лечење и превенција[uredi - уреди] Терапијски приступ болести креће се у два правца: лечење артритиса и лечење хиперуратемије. Неопходно је што раније започети третман артритиса, због запаљенског процеса у зглобовима, и у случају правовремене терапије болест се брзо смирује. Медикаментозно се примењују нестереоидни антиинфламаторни реуматици у максималној дози. Свим оболелим од гихта препоручује се правилан хигијенско-дијететски режим, са акцентом на смањење масти, хране богате пурином и алкохола. Такође се саветује што већи унос течности, као превенција настанка бубрежних каменчића. У тежим облицима болести препоручује се укључивање у терапију лекова који коригују метаболички поремећај. Дугорочно узимање ових лекова коригује хиперуратемију, спречава поновни настанак артритиса и стварање хроничних промена. Уколико постоје тофуси, доводе до њиховог растварања и нестанка. Терапија гихта траје читавог живота. У болници "Џенерал хоспитал" из Масачусетса урађена је студија на 47.150 испитаника, и дошло се до закључка да се редовним узимањем млека и млечних производа може за 50% смањити ризик за појаву гихта. Утврђено је и да свакодневно узимање меса повећава ризик за појаву овог обољења за 21%, а и веће количине морске хране повећавају ризик за 7%. Приликом испитивања утврђено је да поједине врсте поврћа немају никакав утицај на настанак гихта, иако се раније сматрало да имају (карфиол, спанаћ, пасуљ, грашак, боб). Прогноза[uredi - уреди] У случају да се болест јави код младих особа прогноза је лошија, јер су поновни напади болести чешћи, вредности уратемије више, чешћи су тофуси и промене на бубрезима, а ако се болест не лечи долази до настанка инвалидитета. Од када се у терапију уводе нови лекови који смањују количину мокраћне киселине у крви, број болесника са хроничним променама је у сталном паду, а такође је у стагнацији и број болесника који умиру због оштећене функције бубрега. Псеудо-гихт[uredi - уреди] Наслаге кристала могу да изазову стање познато као псеудо-гихт. Кристали су овде саграђени од калцијум-пирофосфата и болест чешће напада велике зглобове као што су колена, ручни зглоб и зглобове прстију. Референце[uredi - уреди] - С.Стефановић и сарадници: "Специјална клиничка физиологија", Београд-Загреб 1980. - сајт www.stetoskop.info |ПАЖЊА!!! Подаци написани у овом чланку су чисто информативне природе и не морају бити тачни. Зато НЕ ПОКУШАВАЈТЕ да их примените у циљу САМОЛЕЧЕЊА. У том случају обратите се специјалисти или погледајте на неком другом сајту.


novembar 2018. – ENARH DOO Зграда je изведена у систему носећих зидова од шупљих “клима” блокова зиданих на д=25 cm, ојачаних армирано-бетонским стубовима и серклажима/гредама у два ортогонална правца. Термоизолација зидова ка спољашњости је од полистирена а завршна обрада је племенити малтер. Међуспратна таваница у делу ка негрејаном подруму односно тавану је лака монтажна типа “ферт” са слојем термоизолације од камене вуне постављене по поду тавана односно по плафону међуспратне конструкције изнад негрејаног простора. Међуспратна конструкција у делу ка негрејаном подрумуму нема термоизолацију. Кровна конструкција је класична, дрвена, недашчана, без заштитне фолије и тр лимом као завршним покривачем. У поду зграде термоизолација екструдованог полистирена постављана је испод носеће армирано-бетонске плоче а по слоју мршавог бетона. on 22 нов 2018 Енергетски пасош за нову стамбену зграду са више станова у Улици Будманијевој бр. 1 у Београду Нова стамбена зграда је спратности Су+П+2+Пк и налази се у насељу Звездара. Зграда се не греје у целости. Негрејани део је централни ходник, као и затворена гаража, која се налази у сутерену зграде. Зграда je изведена у скелетном конструктивном систему и са испуном од шупљих блокова зиданих на д=25 cm. На основу изјаве нвеститора, термоизолација спољашњих зидова је изведена од камене минералне вуне дебљине 10 cm, док је у сутерену од стиродура 12cm. on 9 нов 2018 Енергетски пасош за зграду епархиског центра у Улици Краља Александра I Карађорђевића бр. 67 у Крагујевцу Предузеће Енарх д.о.о је урадило Сертификат о енергетским својствима зграде за постојећу зграду епархијског центра која се према класификацији у оквиру енергетске ефикасности води као управна зграда. Зграда се греје у целости а чине је ниско и високо приземље, као и спрат. На ниском приземљу се налазе: магацини, претоп свећа, економија, гаража, подстаница, тоалети, остава, презентациони простор, благајна и стан. По Правилнику о енергетским карактеристикама зграда, када је нето грејана површина зоне друге намене мања од 10% од укупне нето грејане површине предметне зграде, није потребно радити посебан енергетски пасош за ту намену. Површина стана је 55.38m2 што је свега 3.62% укупне грејане површине зграде. Високо приземље садржи: канцеларије, мокри чвор, благајну, кухињу и презентациони простор продаје. Спрат садржи: администрацију, канцеларије, ризницу, благајну, кухињи и мокри чвор. Не греје се само комора за чување меса и млека, које се налази у приземљу зграде. on 8 нов 2018 Енергетски пасоши за нове Стамбене зграде са више станова у Улици Браће Баџак бр. 55 и 57 у Младеновцу Предузеће Енарх д.о.о је урадило Сертификат о енергетским својствима зграде за две нове стамбене зграду са више станова које се налазе у Улици Браће Баџак у Младеновцу. Ради се о идентичним зградама које се могу поделити на грејани и негрејани део. Негрејаном делу припада ходник док грејаном делу припада 12 станова распоређених на 4 етаже. Зграда je изведена у систему носећих зидова од блокова зиданих на д=25 cm. Термоизолација зидова ка спољашности је полистиренска у дебљини од 12цм а завршна обрада тих зидова је бавалит. Међуспратна таваница у делу ка негрејаном тавану је ферт. Изнад ове таванице постављена је термоизолација од плоча минералне стаклене вуне дебљине 28цм. Део изнад отвореног простора има слој стиропора 17цм, са 3цм стиродура на ферт конструкцији. Кровна конструкција је класична дрвена, са заштитном фолијом. Под у тлу је лако армирана бетонска плоча са слојем термоизолације постављеним изнад те плоче, у виду стиродура дебљине 15цм. Испод плоче спрата, у негрејаном делу ходника, постављено је 12цм стиропора.


text: Историја Балканског полуострва |Овом чланку или једном његовом делу је потребно сређивање. Чланак је означен овим шаблоном 00.00.0000. и налази се у категорији Историја. ||Овај чланак садржи списак литературе (папирне изворе и/или веб-сајтове) коришћене за његову израду, али његови извори нису најјаснији зато што има премало извора који су унети у сам текст. Молимо вас да побољшате овај чланак тако што ћете додати још извора у сам текст (инлајн референци).| Балкан је географски регион и полуострво на југоистоку Европе, окружено Јадранским, Јонским, Средоземним, Егејским, Мраморним и Црним морем. На Балкану се налазе главни путеви између Европе и Блиског истока, па су током историје Балкана туда стално пролазили разни народи и око балканских земаља се отимала разна царства. Садржај Праисторија[уреди] Територија Балканског полуострва била је настањена од прадавних времена. Научници сматрају да су земље западне и средње Европе биле насељене већ у првом одсеку плеистоцена (дилувиј, ледено доба), а да се у областима Балканског полуострва човек појављује у периоду последње глацијације (алпска глацијација - Њурм). У то доба хладне климе пре 40000 година, вечити лед спуштао се до 1500 метара надморске висине. Прве људске заједнице тада су живеле у пећинама. На основу изучавања пећина, нарочито пећине под Јерининим брдом у селу Градац и Рисоваче на Венчацу може се изградити извесна слика њиховог живота. Биле су то људске заједнице од 10-15 чланова, од једне до три биолошке породице, а њихово привређивање било је углавном сакупљање плодова и лов. Тај човек, већ хомо сапиенс, обрађивао је камен и кости и на тај начин правио оруђе и оружје. У прво време ловио је крупне биљоједе (џиновске јелене, дивље коње, говеда), а у измењеним климатским условима (завладавања предарктичке климе) и мамуте, носороге, лавове и хијене. Услед великог захлађења (вирмска глацијација, Њурм 3) око 25000 година п. н. е. дошло је до напушања пећина и престанка људског живота. Тиме се завршава прво поглавље историје људских заједница на територији Србије. Нова етапа почиње са променом климе, крајем леденог доба (нова геолошка епоха - холоцен). На основу испитивања археолошких налазишта у Ђердапу утврђено је да се тамо развила једна од најсложенијих култура праисторије, која се према једном великом дунавском виру, назива култура Лепенског Вира (7000-5500 година п. н. е.). Најстарији људи ове културе живели су већ у насељима, а у заједницама од две до четири биолошке породице. Касније, са прираштајем становништва, градили су насеобине по утврђеном обрасцу. Сахрањивање је било ван насеља, а долази и до усавршавања израде алата и оружја. Бројни налази упућују на постојање приватног власништва, друштвене хијерархије, религије, уметности, а у сфери производње остали су на традиционалним изворима хране и никада нису постали ни земљорадници ни сточари. Људске заједнице из старијег каменог доба (палеолита) на тлу Србије развиле су културе млађег каменог доба (неолита) које уз ловачко-сакупљачку економику развијају и земљорадњу и сточарство. Томе је свакако погодовала и топлија клима. Неолитска култура на простору и северно и јужно од Саве и Дунава развијала се од 5300 до 3200 година п. н. е. а најзначајнија налазишта су Старчево и Винча. На основу археолошких ископавања може се претпоставити да су ове људске заједнице подизале куће једну поред друге, облепљене блатом, измешаним са плевом. Подови су били од набијене земље, а кровови од прућа и сламе. Домаћинства су поседовала разноврсно посуђе. Неолит[уреди] Из овог периода налази се само мали део археолошких налаза, који су пронађени током ископавања многобројних неолитских налазишта. Они показују напредак у изради предмета од камена, кости и печене земље. Облици посуђа, направљени за практичну употребу или за култне (религиозне) сврхе, као и људска и животињска пластика, одражавају и свакодневни и духовни живот ових људи. Основно привређивање било је земљорадња и сточарство, што је нов квалитет у односу на ранији начин живота номада и ловаца. Рани неолит у Србији понајвише познајемо захваљујући ископавањима у Старчеву (старчевачка култура). Ближе антроплошко одређење носилаца ове културе наука још није објаснила. Људи раног неолита правили су куће квадратно-трапезоидних основа од дрвене арматуре, облепљене блатом и плевом. Куће су вероватно биле груписане унутар породица. Пронађени хамбари (укопани у земљу) са угљенисаним јечмом и пшеницом указују да се ради о ратарима, а кости домаћих животиња о сточарству. Остаци дивљих животиња пронађени у кућама или поред њих указују да су се људи раног неолита бавили и ловом. Велики број шила, спатула, харпуна и удица указује на бављење риболовом, тим пре што су се насеља налазила поред река. Носиоци старчевачке културе, судећи према остацима њихове материјалне културе, живели су на југу до Македоније, а има доказа њиховог живота и у Босни. Грнчарија је углавном била бомбастог облика. Судови, пехари и зделе су украшавани барботинирањем, штипањем, превлачењем прстију по свежој превлаци. Пронађено је мно људске и животињске пластике. Животињске фигуре су реалистички направљене, а људске статуете имају изразите облике женског тела што одражава веровање у култ плодности. Носиоци културе средњег неолита настали су мешањем староседелаца и људских заједница познатих по налазишту Винча (винчанска култура). Њихове настамбе прављене су по старом принципу и од истог материјала. Винчанске куће биле су масивније, састојале су се од два одељења са огњиштима. У кућама се израђивала грнчарија и алатке од камена. Људи су познавали плетење асура од трске и лике, а налази делова ткачког стана указују да су знали и за прераду вуне. Велики број пронађених остатака материјалне културе сведочи о мајсторству у грнчарији. Судови су заобљени; било их је биконусних профилација, а особита спретност видљива је при изради здела и печењу. Људска пластика је добила нове облике; појављују се строго стилизоване статуете са дурим вратовима и лицима која подсећају на маске. Винчанци познатог неолита живели су у породицама, поседовали су стоку (говеда, овце, свиње) које су држали у двориштима. Куће су им биле поређане по редовима, са „улицама“ што упућује на закључак да су села била са „урбанистичким“ решењима. Њихова грнчарија је раскошнија и украшенија. Преовладавају зделе биконусног и конусног облика. Орнаментика је урезана и честа је примена црвене боје. Људска пластика и даље се бави женом, трудницом и мајком са дететом, али има и фигурина и са наглашеним мушким атрибутима. Алатке и оружје били су од углачаног камена, а накит од шкољки. Људске заједнице које су створиле старчевачку и винчанску културу биле су подложне сеобама услед унутрашњих разлога, али и спољних. Тако доласком људи из Анадолије и Паноније мења се етно-културна слика и нестају винчанске заједнице а на њиховом простору странци почињу са употребом метала, чиме почиње нова епоха људске историје. Бронзано доба[уреди] Бронзано доба људске историје у науци се смешта у време од 2000. до 1000. године пре нове ере. Ово име добило је по томе што је за разлику од ранијих периода преовладала употреба метала за производњу оруђа, оружја и накита. На Балканском полуострву бронзано доба се везује и за индоевропеизацију домородачког становништва и стварање етничких група које ће дати старобалканска племена: Трачане, Илире, а северно од Саве и Дунава, Дачане и Гете. Под индоевропеизацијом се подразумева продор људи из средње Азије у Европу. Око 1900. године п. н. е. образују се прва жаришта културе бронзаног доба у Банату (моришка), Срему (винковачка), северозападној Србији (Белотић-Бела Црква), јужном Поморављу (Бубањ-Хум III-Слатина). Људске заједнице бронзаног доба северно и јужно од Саве и Дунава вековима су живеле мирним животом. Он је поремећен око 1425. године п. н. е. продором људи са севера (тзв. култура гробних хумки) који су имали бронзано оружје - мачеве, бодеже, секире. Та померања људи наставила су се и током наредних векова а допрла су чак до Египта. Археолошки налази из периода 1125. до 750. године п. н. е. упућују на закључак да се тада ствара нова култура - гвозденог доба, а долази и до обликовања првих историјски познатих етничких групација и унутрашњости Балканског полуострва: Дарданаца, Трибала, Илира и Трачана. У времену од 1200. до 1000. године п. н. е. на Косову, у Поморављу, Срему, Бачкој и Банату подижу се једнообразна насеља, производи се једнако посуђе, а начин сахрањивања је такође истоветан. Земљорадња је била развијена: сеју се пшеница и јечам, узгајају, понајвише, говеда, свиње и коњи, а знатно мање овце и козе. Археолошка налазишта бронзаног доба (особито Бубањ код Ниша) показују да су се ти људи бавили интензивним сточарством. Карактеристични су њихови судови са две дршке и сиромашном орнаметиком. Техника израде упућује на старе традиције. Налазиште Глождар код Параћина је најважније за тзв. параћинску групу. Познато је искључиво из гробаља - некропола. Покојници су спаљивани, а спаљени остаци стављани су у урне са низом других предмета, најчешће са накитом. Ватинска група (по налазишту Ватин код Вршца) блиска је дубовачко-жутобрдској (налазиште Дубовац код Ковина и Жуто Брдо у селу Винци код Голупца) групи и ове две групе представљају културу средњег бронзаног доба. Грнчарија овог порекла има несумњиву естетску вредност, а особито судови у облику животињских фигура. Вотивна колица из Дупљаје су значајан култни предмет. На колицима која вуку барске птице приказана је стојећа људска фигура. Ради се о мушкој фигури обученој у женске хаљине. У науци се ова колица повезују са митом о делфијском Аполону, који борави шест месеци у земљи Хиперборејаца, а шест у Делфима. Гвоздено доба[уреди] Гвоздено доба обухвата период од хиљаду година - од 1000. године п. н. е. до 1. века нове ере. Оно је у науци и добило име по томе што у овом периоду гвожђе улази у сталну употребу за израду оружја, алата и других предмета. Његова карактеристика јесте и у појачаним кретањима становништва. То је време „људи с мачевима“ и доба честих сукоба, уништавања, али и уобличавања племена. Гвоздено доба је последњи период праисторије, но захваљујући грчким и римским писцима ми знамо и имена појединих племена на Балканском полуострву. Масовна примена гвожђа није проузроковала веће потресе у културном развоју људи на нашем тлу. Промене су наступиле са продором племена са Кавказа и јужне Русије. Тај продор у науци се везује за име Трако-Кимераца (800-700. године п. н. е.), а касније за Ските (600-500. године п. н. е.). Стапањем староседелаца са дошљацима у дужем временском периоду дошло је до стварања племена. Насеља ових људи обично су грађена на узвишењима погодним за утврђења и одбрану. Та места у народу се и данас називају градине. Сахрањивање је било у родовским тумулима са мноштвом оружја, накита и керамике. Захваљујући испитивању тумула може се закључити да је унутар племена дошло до раслојавања и, вероватно, постојања племенских вођа. Поједини тумули не издвајају се само по месту и величини, него и по предметима у њима. Они су били пуни домаћег, али и увезеног оружја, а такође и осталих предмета од злата и сребра. Једно од наших најзначајнијих налазишта из овог доба јесте велика некропола са више хиљада тумула на Гласинцу (централна Босна). Ова гласиначка група била је развијена и у Херцеговини, Метохији и северној Албанији. Налази из тумула сведоче и о развијеној трговини са Грцима. Путеви су водили преко Македоније, а после грчке колонизације и са источне јадранске обале. Овом колонизацијом почиње и општи хеленистички утицај на старобалканска племена који је заустављен доласком Келта почетком 3. века п. н. е. Етничка припадност културних група на Балканском полуострву може се утврдити на основу остатака њихове материјалне културе и података грчких и римских писаца. У западним деловима Балкана живели су Илири и њима се може приписати гласиначка култура, а западно од река Искера и Струме били су Трачани. Између њих су били Трибали и Дарданци које антички писци поистовећују са Трачанима и Илирима. Фибуле, украсне, а и функционалне игле биле су много у употреби у гвоздено доба. Најстарије су имале лучни облик са две петље и са ногом у облику троугла, трапеза „беотског штита“ или круга. И касније се такође појављују лучни облици са звездастим украсима, стилизованим змијским главама и др. Гвоздено доба на тлу Србије везано је за долазак Трако-Кимераца из кавкаско-понтских области око 725. године п. н. е. Они су донели низ нових културних добара као што су оружје и накит направљени од гвожђа. У следећих 200 година стабилизована је култура гвозденог доба и извршена су јасна разграничења између етничких група. Антика[уреди] Временом је успостављена жива размена добара између етно-културних група, које се почињу раслојавати. Најбољи доказ су археолошка налазишта са луксузним предметима произведеним у Грчкој. Богата налазишта сведоче и о хеленизацији Трибала и Дарданаца. Но никако се не може говорити о њиховом ишчезавању, јер у наступајућим вековима они су водили праве ратове против македонских краљева. У периоду од 300. до 100. године п. н. е. Дарданци су, према историјским изворима, сачували своју индивидуалност и самосвест, а изванредних доказа за то има чак и у 3. веку н. е. Млађе гвоздено доба на тлу Србије обележено је доласком Келта и продорима хеленистичке цивилизације. Келтски изасланици сусрели су се са Александром Великим на Дунаву 335. године п. н. е. а после Александрове смрти прешли су Саву и Дунав. Њихова пустошења по Дарданији, Македонији и средњој Грчкој заустављена су грчком победом код Делфа 279. године п. н. е. По повлачењу, а у даљим деценијама Келти су покорили Трибале, заузели су део аутаријатске територије и заједно с њима образовали моћно племе Скордиска. Они су први на тлу Београда саградили насеље. Почетком нове ере Римљани су заузели све земље Балканског полуострва, покорили и Дарданце и Скордиске, али њихову културу нису уништили. Скоро три стотине година старобалканска племена, иако под римском влашћу, живела су аутохтоно, негујући традиционалну културу, а тек потом интегришу се у политичку и културну историју Римске Империје. Римски период[уреди] Продор Римљана на Балканско полуострво почео је крајем 3. века п. н. е. У римско-илирским и римско-македонским ратовима биле су покорене Илирија и Македонија. Први илирски рат (229-228. године п. н. е.) успешно је вођен против краљице Теуте и илирских гусара на Јадранском и Јонском мору. Римски протекторат над више илирских вазала није био довољно јак, те су Илири обновили гусарење што је изазвало нови рат 219. године п. н. е. Овај победоносни рат Римљани нису успели да искористе у правом смислу те речи, јер су били заузети ратом са Ханибалом. Тек, знатно касније у трећем рату 168. године п. н. е. против илирског краља Гентија успели су коначно да победе Илире и наметну им власт и данак. Покоравање Македоније такође је текло кроз три рата (215-205. године п. н. е. 200-197. године п. н. е. и трећи 171—168. године п. н. е.) Македонија је коначно постала римска провинција 148. године п. н. е. Даљи римски продори вршени су у правцу Дунава и Паноније. На првом правцу препрека су били келтски Скордисци и Дарданци. Трогодишњи успешни рат против Дарданаца омогућио је Гају Скрибонију Куриону да 73. године п. н. е. буде први Римљанин који је угледао Дунав, дошавши са својом легијом на његове обале. У време Октавијана (Августа) вршено је покоравање племена у Посавини и Босни. Но, то није ишло лако; следио је тзв. панонски рат 13-9. године п. н. е., а потом је избио масовни устанак панонско-далматинских племена од 6-9. године н. е. Највећу снагу устаницима су давали сремски Бреуци и Десидијати с горњег тока Босне на челу којих су били два Батона. Августов наследник Тиберије успео је да скрши устанак и наметне власт племенима од Дунава до Јадрана. Са територија средњег Балкана Римљани су почели да долазе у додир са Германима (Домицијанови ратови против Маркомана и Квада), Сарамтима и Дачанима. Император Трајан је предузео два успешна похода на Дакију (101-102: 105-107. године н. е.) и претворио је у провинцију. Овим походима претходили су замашни грађевински радови. Прво је просечен пут кроз Ђердап 100. године, а следеће је прокопан канал код Сипа да би се омогућила слободна пловидба Дунавом. Чувени Трајанов мост код Костолца изграђен је 105. године. За време императора Трајана Римско царство имало је највећи опсег. На Балканском полуострву Римљани су организовали велике провинције: Далмацију (обухватало је јадранско приморје и данашњу БиХ), Панонију, Горњу Мезију (територија данашње Србије) и Македонију. Главни ослонац римске власти била је војска. У поменутим провинцијама стално су биле стациониране две легије - IV Флавиа у Сингидунуму (Београду) и VII Клаудиа у Виминацијуму (Костолцу). Војнички логори на граници (лимесу) постали су тачке око којих су временом никли градови, а рудници, бање и изузетно плодна земља у унутрашњости били су такође језгра настанка градских насеља. Ови градови имали су доста заједничких урбанистичких елемената: форум, две главне улице које су се секле под правим углом, јавне грађевине (базилика, храмови), стамбене и трговачке делове, купатила (терме), бедеме око града и гробља. Градови су били повезани путевима из привредних али и војничких разлога. Иначе, у целом Римском царству саобраћај је био добро организован. У римској административној подели највећи део данашње Србије припадао је провинцији која се звала Горња Мезија. Ова провинција послужила је као плацдарм императору Трајану да са војском пређе Дунав код Рама и Текије, покори Дечане и формира провинцију Дакију. Тада на крају 1. века н. е. Римско царство имало је највеће пространство. Истовремено, то је и време када се оснивају нови и јачају стари градови у Мезији и Панонији. Дунавски градови постали су важни одбрамбени пунктови када су се Римљани повукли из Дакије (око 272. године н. е.) и утврдили на десној обали Дунава. Без обзира на организованост Римљана и јачину њихове границе (лимеса) варварска племена непрестано су нападала граничне провинције што је перманентно слабило Царство. У балканским провинцијама Римљани су посебну пажњу поклањали рударству, па би се чак могло рећи да је целокупни живот био у знаку те привредне гране. У рудницима су радили робови и ослобођеници, а били су под строгом контролом државне администрације. Домородачко становништво живело је традиционалним животом сточара и ратара. Његова романизација (поримљавање) била је спора, али су целокупним интегрисањем у римско друштво постојано су се губиле етничке карактеристике. На плану религије владало је велико шаренило. Староседелачка многобожачка религија била је на удару римске и грчке религије, али и разних веровања која су ширили дошљаци са Истока. Одлика свих ових религија била је у тежњи за социјалном правдом што је утирало пут хришћанству. Напади варвара на северну римску границу постали су, у дугом низу година, редовна појава. Стога су дунавски лимес, а и његово залеђе, почели да играју необично важну улогу. То се огледало у томе што су снажне легије, са овог дела Царства, своје заповеднике извикивале за цареве. Варварски притисак био је толики да је император Аурелијан (270—275) схватио сву бензадежност одбране Дакије и препустио је варварима. Од тог момента почиње осипање Римске Империје. Император Диоклецијан (285—305) увео је систем заједничке владе четворице царева на основу кога се један од четворице морао стално налазити близу лимеса. Захваљујући томе град Сирмијум је стварно постао једна од престоница. Гамзиград у горњој Мезији (источна Србија) вероватно је настао из истих разлога. Саграђен је почетком 4. века као владарска резиденција Диоклецијановог савладара Галерија. На исти начин настао је на месту старог Византа, на Босфору, Константинопољ. Ратови против варвара (Сарата и Гота) слабили су Царство и у војном и привредном погледу. Због опадања производње смањена је трговина, а варварски пљачкашки упади уништавали су становништво и пољопривреду. Најтеже последице оставила је најезда Хуна под Атилом 375. године и Гота после њихове победе код Хадријанопоља (Једрена) 378. године. Од тих времена варвари се настањују на територији Римског царства. Тешкоће управљања Царством нагнале су цара Теодосија да 395. године изврши његову поделу на Западно (средиште Рим) и Источно (Константинопољ) царство. Крајњи, историјски исход варварских разарања и пљачки био је пад Западног царства 476. године. Римска владавина и цивилизација на Балканском полуострву, посебно на територији коју ће населити Срби, оставила је дубоки траг. О томе сведоче остаци материјалне културе, сачувани до данас, или откривени археолошким ископавањима. Фотографије које се објављују у овом поглављу само су мали део тог блага, али довољно упечаљиве да се може замислити изглед и живот тог света. Средњи век[уреди] После поделе Римског царства 395. године н. е. на Западно и Источно (Византија) ово друго је наследило непрестане борбе са варварима на Дунаву. У време Јустинијана (527—565) дошло је до стабилизације стања, али потом је уследила најезда Авара и Словена чија су пустошења заустављена тек њиховим поразом под Цариградом 626. године. Досељавање Словена[уреди] |За више информација погледајте чланак Словенско насељавање Балканског полуострва.| Словени су започели досељавање на Балкан у 5. веку. У тој словенској маси налазили су се и Срби. По византијском извору њима је цар Ираклије (610—641) дозволио да се населе око Солуна што су они и учинили, али су се касније повукли на север. Захваљујући такође истом византијском извору знамо да су се први српски кнежеви (архонти) звали Вишеслав, Радослав, Просигој и Властимир. Најстарија историја Србије све до Немање била је у знаку непрестаних борби, било са Бугарском, било са Византијом, уз истовремену унутрашњу борбу српских кнежева - чланова исте фамилије за превласт. Врховна власт Византије погодовала је и христијанизацији Срба у другој половини 9. века што је било дело, углавном, ученика Ћирила и Методија. Од треће деценије 12. века Угарска постаје трећа држава која ће утицати на историју Срба. Немањићи[уреди] У угарско-византијским борбама 1165—1167. године први пут се спомиње име Стефана Немање, који је првих година своје владавине управљао Топлицом, Ибром, Расином и Реком. После сукоба са братом Тихомиром, Немања је постао рашки велики жупан вероватно 1166. године. Немањини покушаји да се осамостали довели су га у сукоб са византијским царем Манојлом I Комнином. Победио је цар; Немања је био заробљен и одведен у Цариград, али био је враћен у Србију где је као вазал остао лојалан цару Манојлу I до његове смрти (1180. године). У раздобљу од 1180. до 1190. године Немања је офанзивном политиком, користећи се тешкоћама Византије (бугарски устанак, крсташи), успео да знатно прошири српску државу. На југу је успео да освоји Метохију и Косово. Даље проширење дошло је припајањем нишке области, Дубочице, Врања, Биничке Мораве, земаља источно од Јужне Мораве и Реке. У исти ред пада и присаједињење области између Западне и Велике Мораве (Левач, Белица, Лепеница). На западу Немања је освојио Дукљу са приморским градовима (Улцињ, Бар, Котор) коју је на управу предао сину Вукану. Покушаји Немање и његове браће Мирослава и Страцимира да освоје Дубровник нису уродили плодом. Тако је Немања успоставио и учврстио своју власт на територији од Котора до Софије са центром у Расу где су столовали српски епископи Јевтимије и Калиник. Током своје владавине Немања је издашно помагао свештенство, а иза себе оставио је велике задужбине. Он је имао троје дјеце: Вукана, Стефана и Растка. Вукан и Стефан су се посвађали око власти. Растко је међутим у својој 17. години отишао у Свету гору, замонашио се и узео монашко име Сава.


text: 1875. је била проста година. Догађаји Јануар Фебруар Март Април Мај 20. мај — Представници седамнаест држава су потписали конвенцију о метру којом је основана институција за координирање међународне метрологије и развој метарског система. Јун Јул 5. јул — Нападом чете хајдучког харамбаше Пера Тунгуза на турски караван на Ћетној пољани, на путу Мостар—Невесиње почела је Невесињска пушка устанак против османске власти у Херцеговини. Август Септембар 10. септембар — Битка код Гашнице Октобар Новембар Децембар Рођења Април 8. април — Алберт I од Белгије, белгијски краљ Мај 25. мај — Теодор Тарановски, руски историчар и правник 29. мај — Светозар Ћоровић, српски књижевник († 1919) Јун 6. јун — Томас Ман, немачки књижевник Јун 8. јул — Арчибалд Рајс, швајцарски криминолог. Септембар 19. новембар — Хајрам Бингам, амерички археолог. († 1956). Децембар 12. децембар — Герд фон Рундштет, немачки фелдмаршал 19. децембар — Милева Марић Ајнштајн, српска математичарка. († 1948) 24. децембар — Ото Ендер, аустријски политичар. († 1960) Смрти Март 10. март — Светозар Марковић, српски политичар Јун 10. јун — Јован Грчић Миленко, српски песник и доктор медицине. (* 1846) 29. јун — Фердинанд I од Аустрије, цар Аустрије Јул 23. јул — Ајзак Мерит Сингер, амерички изумитељ и глумац. (* 1811) 31. јул — Ендру Џонсон, 17. председник САД. (* 1808) Август 4. август — Ханс Кристијан Андерсен, дански књижевник Непознат датум Википедија:Непознат датум — Светолик Савић, српски бициклиста. (†1944) 1870-е 71875


Quote: Како поуздано знати ко је био масон од ових личности, реч неког масона " он је био масон" не значи много без конкретних доказа а мртва уста не говоре пре свега мислим на Карађорђа,Мишића, Милоша Обреновића па и делимично Његош где је за њега ултимативни доказ да је био масон његова мисао "Брат је мио ма које вере био". Мишљење о масонима барем моје је крајње негативно пре свега због бављењем кабалом што значи себе стављати на педестијал бога, призивати демоне а одбацити јединог и правог бога, ту долазимо до суштине ако је горе наведена листа тачна духовници попут Његоша морали су да знају у чему се ради при самом ритуалу примања у масонерију. Такође подржавам отварање масонских канцеларија тако ће се лакше утврдити и наћи паразити. Масонерију треба гледати као на једну врсту сатанизма а њихов жељени циљ је достићи свог духовног оца Соломона који је по јеврејима могао да наређује демонима...


УГЉЕВИК, 31. ЈАНУАРA /СРНА/ - Потпредсједник Владе Републике Српске Нада Тешановић назвала је брендом Српске Оркестар хармоника Основне школе "Алекса Шантић" из Угљевика, који ће учествовати у културном дијелу програма Зимске олимпијаде у Сочију.


Меса · Број становника Навигација: Број становника / Земље / Сједињене Америчке Државе (САД) / Меса Питање: Колики је број становника у Меса региону? Одговор: Меса (Mesa), Сједињене Америчке Државе (САД) (Административна јединица: Arizona) - последњи познати број становника је ≈ 464 700 (година 2014). Ово је 0.145% од укупног броја становника Сједињене Америчке Државе (САД) државе. Ако би стопа раста становништва остала иста као у периоду 2010-2014 (+1.38%/година), број становника за Меса регион у 2022. години би био: 518 669*. [1940-1950] +8.84 %/година [1950-1960] +7.24 %/година [1960-1970] +6.41 %/година [1970-1980] +9.25 %/година ГПС координате: 33.422, -111.823 Локално тачно време у месту: Меса 06:08 Среда GMT-7. Меса на мапи густине градова и насељености Број становника за насеља у близини града Меса • Глендејл 36 km, 291° • Скотсдејл 12 km, 323° • Темпи 8 km, 264° • Апачи Џанкшон 25 km, 91°


text: Хера (Ἥρα), веома поштована Зевсова супруга, била је заштитница брака и удатих жена. Својом верношћу давала је пример и боговима и људима. Хера се појављује у бројним митовима, а поред своје, подиже и много друге деце, кажњава неверство и сурово се свети љубавницама свога мужа. Рођена из брака Хроноса и Рее живела је, са браћом и сестрама, у Кроносовој утроби (за детаље видети Хронос), све док их није ослободио Зевс. После победе над Хроносом, Зевс узима Херу за супругу, на шта је она невољно пристала. Зевс јој се раније често удварао а она га је одбијала, док се једном није прерушио у покислу кукавицу и дошао до ње. Хера се сажалила на јадно створење и пригрлила је, а Зевс се истог часа вратио у свој облик и силовао је, па је она из стида пристала да се уда за њега. Хера се често приказује у свечаним одорама носећи на глави круну, односно polos (висока ваљкаста круна коју су носиле најзначајније богиње). У својој руци она понекад носи нар, симбол здраве крви, али и смрти. Нар је такође и састојак опијумских напитака који се праве од мака. Као и све богиње Хера је била самовољна и хировита. У римској митологији Херу можемо да повежемо са Јуноном. Име и култ За разлику од других грчких богова, као што су Зевс и Посејдон, Херино име не можемо да анализирамо као грчку или индо-европску реч. Изгледа да Херино име потиче из периода Минојске или неке друге цивилизације настале пре грчке цивилизације. Херин значај се огледа у бројним великим и раскошним храмовима који су јој посвећени. Центар њеног култа био је на Самосу и Аргосу, где су у 8. веку п. н. е. подигнути једни од првих грчких храмова. Постојало је једно светилиште које се налазило између бивших Микенских градова-држава, Аргоса и Микене. Поред ових градова Хера је имала храмове у Тиринту, светом острву Делос, Коринту, на Олимпу и на многим другим местима. На Олимпу Херин култ је био старији од Зевсовог. Хомер је у Илијади приказао однос између ње и Зевса када му се она обратила: „Ја сам Хроносова старија ћерка и ја сам поштованија од тебе, али не само због тога, већ и зато што сам твоја жена, а ти си врховни од свих богова.“ При овом, треба узети у обзир чињеницу да Хомер није поштовао Херу јер се, по њему, она углавном бавила ковањем завере да би се осветила Зевсовим љубавницама. Грчки олтари су у почетку увек били под отвореним небом. Могуће је да је Хера била прва богиња којој су изградили светилиште са кровом на Самосу 800. године н. е (овај храм је срушен и изграђен је Хераион, један од највећих грчких храмова икада). Претпоставља се да је овакав храм био изграђен и из практичних разлога. Заправо храм је био много сигурнији и дарови које је Хера добијала нису могли бити украдени. Да Хера није била само локално божанство сведоче баш ти дарови, а они су потицали из Јерменије, Вавилона, Ирана, Сирије и Египта. Ово нам указује на велики углед Хериног светилишта на Самосу, али и на сеобу народа. На Еубеји, на фестивалу посвећеном Дедалу, сваких шест година одржавала се свечаност посвећена Хери. У сликарству Хера је приказивана на разне начине. Постоји слика која приказује Херу како се вози колима која вуку паунови, птице Грцима познате тек након освајања Александра Македонског. Касније у ренесансној иконографији мотив пауна обједињује Херу и Јунону. У раним митовима свака богиња је имала „своју“ птицу, па тако и Хера. Њен симбол је био птица кукавица и она се спомиње у митовима о Зевсовом удварању Хери. Хера је још повезана и са стоком, пре свега говедима. Зато не чуди зашто је била поштована у Еубеји која је богата стоком. Хера и деца Хера је богиња брака и праузор сједињавања у првој брачној ноћи, али она није добра мајка. Њена деца са Зевсом су Арес (бог рата), Хеба (богиња младости), Ерида (богиња нереда, хаоса, раздора и сл.) и Елитија (богиња порођаја). Хера је била љута кад се родила Атена (ћерка Зевса и Метиде), па је она родила Хефеста (по неким митовима Хефест је и Зевсов син). Зевс и/или Хера су се гадили Хефеста због његове ружноће, па су га бацили са планине Олимп. По неким другим митовима ниједно Херино дете није Зевсово јер је она сама затруднела тако што је јела салату и руком тукла земљу. Хефест је желео да се освети Хери зато што га је одбацила, па јој је направио магичан трон. Када је она села на трон више није могла да устане. Други богови су молили Хефеста да се врати на Олимп и да ослободи Херу, али све је било бескорисно. Зато га је Дионис напио и донео до Олимпа на леђима магарца. Хефест је ослободио Херу пошто су му дали Афродиту за жену. Хера и љубомора Алкмена и Херакле Хера је била непријатељ Херакла, који је поред Персеја, Кадма и Тезеја био највећи грчки херој. Када је Алкмена, Хераклова мајка, остала трудна Хера је желела да спречи њен порођај тако што јој је завезала ноге у чворове. Галантис, Херин слуга, преварио ју је тако што је рекао Хери да се Алкмена већ породила. Хера је Галантиса претворила у ласицу. Кад је Херакле био још мали Хера је послала две змије да га убију док је он лежао на пољском кревету. Херакле је удавио обе змије и његова дадиља га је пронашла како се он игра са њиховим мртвим телима као да су му играчке. За Хераклово детињство се везује и једна од бројних анегдота како је настао Млечни пут. Кад је Херакле био мали, његов отац, Зевс, желео је да га чува, па се он прерушавао у дадиљу. Када је Хера то сазнала она је дадиљу (заправо Зевса) повукла за груди и млекно је прснуло и разлило се по небу. Мрља која је тада настала представља млечни пут и видљива је и дан данас. Дванаест задатака Хера је наредила Хераклу да служи краљу Микене Еуристеју. Еуристеј је задао дванаест задатака Херкулу, а Хера се потрудила да му сваки задатак отежа. Када се Херкул борио са Хидром Хера је послала морског рака да га уједе у нади да ће га омести и да ће га Хидра убити. Када је ишао по Херионове краве Хера је послала обаде да нападну стоку и раздраже је. Хераклу је било веома тешко да их сакупи. Затим је послала поплаву, па Херакле никако није могао да пређе воду са стоком, па је зато набацао камење у реку. Кад је коначно стигао до обале, стока је жртвована у Херину част. Еуристеј је такође желео да ђртвује Критског бика Хери, али је Хера то одбила јер се тиме само величала Хераклова снага и слава. Бик је пуштен и лутао је до Маратона. Ехо Нимфа Ехо је имала задатак да одвуче Херину пажњу са Зевсових афера. Зато јој је ласкала и упућивала је на друге ствари. Када је Хера сазнала за превару проклела је Ехо да говори само туђе речи и то само онда када их изговоре у пећини, шуми... Лето, Артемида и Аполон Када је Хера сазнала да је Лето затруднела, а да јој је љубавник био Зевс, она јој је забранила да се породи на било каквом копну или острву. Лето је нашла Делос, плутајуће острво које није било ни копно, ни неко право острву и на њему се породила. Острво је било окружено лабудовима. Као поклон Лету за порођај, Делос је било осигурано са четири стуба. Ово острво је касније постало свето Аполоново острво. Немоћна Хера је тада киднаповала Елитију, богињу порођаја, да би спречила Лето да се породи. Други богови су приморали Херу да је пусти. Како било, Артемида је рођена прва и онда је помогла мајци да роди Аполона. Друга верзија приче каже да је Артемида рођена један дан пре Аполона на острву Ортегија. Она је помогла мајци да пређе преко мора до острва Делос и да тамо роди Аполона. Калисто и Аркас Калисто је била Артемидина пратиља и заветовала се да ће остати девица. Међутим у њу се заљуби Зевс и да би је намамио у своје наручје он се преруши у Аполона. Калистро тада остане трудна и роди Аркаса. Кад је Хера за то сазнала обузео је силан гнев и она Калисто претвори у медведа. Аркас, кад је порасто, једном је ишао у лов и тада убио своју мајку, медведа. Видевши све то, Зевс се сажали и постави их на небо једно поред другог и то су Велики и Мали медвед. Но, Хера је била незадовољна, па је питала Тетију, своју дадиљу, да јој помогне. Тетија, богиња мора, проклела је сазвежђе да увек кружи на небу и да се никад не спусти испод хоризонта. Семела и Дионис Дионис је био син Зевса и мртве жене. Хера је била много љубоморна па је послала Титане да покидају дете пошто га намаме са играчкама. Зевс је растерао Титане својом муњом, али тек пошто су појели све осим срца које је сачувала Атина или Деметра или Реа. Зевс је узео Дионисово срце и закопао га на гробу Семеле и поново је из тог срца „рођен“ Дионис. Зато се за Диониса каже да је „двапут рођен“. Дионис је касније своју мајку, Семелу, спасао из подземља и она је отишла да живи на Олимпу. Ија Хера замало да је ухватила Зевса са љубавницом Ијом, али Зевс је успео да је претвори у прелепу белу јуницу пре него што ју је Хера видела. Но, Хера није била сасвим преварена јер је она тражила од Зевса да јој да јуницу на поклон. Хера је Ио ставила под надзор Аргуса да јој се не би приближио Зевс. Зато је Зевс наредио Хермесу да убије Аргуса, што је Хермес и учинио тако што је успавао свако око (тачније сто и једно) Аргуса. Док је Ио лутала земљом Хера је послала обада да је убоде. Ио је на крају стигла до краја света, у Египат (како су Грци веровали), и тамо је прелепа јуница обожавана као божанство. Како је протерана из Грчке, Хера је дала дозволу Зевсу да је врати у људски облик, али Зевс после тога више никада није могао да је види. Ламија Ламија је била краљица Лидије и Зевс ју је волео. Хера је била веома љубоморна и претворила ју је у монструма. Ламија-монструм је појела своју децу и због тога је била кажњена тако што никада није могла да затвори очи да би увек могла да види слику своје мртве деце. Зевсу је било жао и дао јој је дар да може да извади очи да их одмори, а кад се одморе да их врати. Ламија је била љубоморна на друге мајке, па је јела њихову децу. Хера у неким другим митовима Сидипе Сидипе, која је била Херина свештеница, ишла је на фестивал посвећен овој богињи. Во, који је требало да вуче њена теретна кола, био је престар, па су њени синови, Битон и Клеобис, вукли кола цео пут (8 km). Сидипе је била очарана њиховој посвећености њој и богињи и замолила је Херу да им да најлепши поклон који бог може дати човеку. Хера је наредила да они, када буде дошло време за умирање, умру у сну. Тиресија Тиресија је био Зевсов свештеник, и као младић наишао је на две змије које се паре и убио их штапом. Тада је он трансформисан у жену. Као жена, Тирезијас је постао Херин свештеник, удао се и изродио децу, међу којима је била и Манто. Друга прича каже да је Тирезијас као ђена постао веома позната проститутка. Када је након неколико година поново наишао на две змије које се паре, он их је убио и поново је постао мушкарац. Тада су га Зевс и Хера питали када је више уживао: док је био жена или док је био мушкарац. Зевс је тврдио да ће одговор бити жена, а Хера мушкарац. Како је Тирезијас стао на Зевсову страну, Хера га је ослепела. Зевс није могао да отклони Херино проклетство па му је дао дар прорицања. Постоји друга верзија приче како је Тирезијас ослепео и она је везана за богињу Атину. Хелона На венчању Зевса и Хере нимфа Хелона се понашала неучтиво и непристојно. Зевс ју је осудио на вечно ћутање. Илијада Током Тројанског рата Хера је видела Ареса, свог сина, како се бори на страни Тројанаца. Хера је замолила Зевса, Аресовог оца, да јој да дозволу да одведе Ареса са бојног поља. Хера је охрабрила Диомеда и он је бацио копље на бога, а Атена је копље дубоко зарила у бога. Арес је осећао велики бол и одлетео је на Планину Олимп да се излечи. Тројанци су морали да се повуку јер су остали без Аресове помоћи. Златно руно Хера је мрзела Пелиаса зато што је убио Сидеро, његову бака-маћеху и то у Херином храму. Зато је Хера подстицала Јасона и Медеју да убију Пелиаса. Метаморфозе Како Овидије каже у Метаморфозама, Зевс и Хера су краља Хелмута и краљицу Родопи претворили редом у Стару планину и Родопске планине јер су себе упоређивали са боговима. Литература Bohové a hrdinové antických báji, Vojtech Zamarovský, Praha, 1965 Burkert, Walter: Greek Religion, Harvard University Press, Cambridge, 1985. Graves, Robert: Grčki mitovi, CID, Zagreb, 2003. Kerényi, Károly: The Gods of the Greeks, Thames & Hudson, New York/London, 1951. Burkert, Walter, Greek Religion 1985. Burkert, Walter, The Orientalizing Revolution: Near Eastern Influence on Greek Culture in the Early Archaic Age, 1998 Farnell, Lewis Richard, The cults of the Greek states I: Zeus, Hera Athena Oxford, 1896. Gantz, Timothy, Early Greek Myth: A Guide to Literary and Artistic Sources, Johns Hopkins University Press, Two volumes. (Vol. 1). (Vol. 2). Graves, Robert, The Greek Myths 1955. Use with caution. Hesiod, Theogony, in The Homeric Hymns and Homerica with an English Translation by Hugh G. Evelyn-White, Cambridge, MA., Harvard University Press; London. . Online version at the Perseus Digital Library. Homer, The Iliad with an English Translation by A.T. Murray, Ph.D. in two volumes. Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann, Ltd. 1924. Online version at the Perseus Digital Library. Homer; The Odyssey with an English Translation by A.T. Murray, PH.D. in two volumes. Cambridge, MA., Harvard University Press; London, William Heinemann, Ltd. 1919. Online version at the Perseus Digital Library. Kerenyi, Carl, The Gods of the Greeks 1951 (paperback 1980) Kerenyi, Karl, 1959. The Heroes of the Greeks Especially Heracles. . Ogden, Daniel (2013a). . Ogden, Daniel (2013b). . Ruck, Carl A.P., and Danny Staples, The World of Classical Myth 1994 Seyffert, Oskar. Dictionary of Classical Antiquities 1894. (On-line text) Seznec, Jean, The Survival of the Pagan Gods: Mythological Tradition in Renaissance Humanism and Art, 1953 1968 (Princeton University. ) Concentrating on family structure in 5th-century Athens; some of the crude usage of myth and drama for psychological interpreting of "neuroses" is dated. Smith, William; Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, London (1873). "Gali'nthias" Спољашње везе Theoi Project, Hera Hera in classical literature and Greek art The Heraion at Samos Грчки богови Краљице у грчкој митологији


Др Батрић Бабовић: Стихови посвећени архимандриту Сави, игуману дечанске обитељи - Духовни живот наше Свете Цркве - Живе Речи Утехе Посетиоцима нашег портала Поуке.орг доносимо стихове др Батрића Бабовића из Подгорице које је посветио високопреподобном архимандриту Сави (Јањићу), игуману дечанском. Појање твоје храбри црнорисце херцеговче Христу дарован, за небеско молитвениче; И сајбер писце покрени завету Косова. Тешко питање за које нема дилеме како бранити наш Јерусалим, без зида плача и анатеме обезглављенима и духом палим. Покажи мудрост Соломона, кротост Мојсеја, покајање Давида, интернетом преори виртуелну стварност. Дечанска кад зазвоне звона, опери нападаче без срама и стида праштањем које лечи реалност. Жика and ronin је реаговао/ла на ово Његово Преосвештенство Епископ мохачки г. Исихије служио је свету Литургију у суботу, 21. марта/3. априла 2021. године, у Светоархангелском манастиру у Ковиљу. Владици су саслуживали архимандрит Серафим , јеромонах Ермолај, јерођакон Јустин и ђакон Иван Васиљевић. У току свете Литургије, владика Исихије је рукоположио ипођакона Ђорђа Цвијановића у чин ђакона. По завршетку Литургије служен је мали помен.


''ЗАДОВОЉАН САМ!'' Вилијам Вокер подсећа Шиптаре да им је Рачак донео независност?! - Националист Насловна Вести Србија “ЗАДОВОЉАН САМ!“ Вилијам Вокер подсећа Шиптаре да им је Рачак донео независност?! “ЗАДОВОЉАН САМ!“ Вилијам Вокер подсећа Шиптаре да им је Рачак донео независност?! Он је у том селу, где је данас обележена 21 година од наводног масакра над албанским цивилима, што је послужило као повод да НАТО бомбардује Србију и СРЈ, рекао да није срећан, али да је задовољан што се „поклања већа пажња ономе што се овде догодило“. Вокер је навео да Рачак представља све оно што се догодило на целом Косову, и додао да је он „упознат са масакром у Рачку“, уз тврдњу да има „на десетине, стотине других масакара“ и да се нада да их се људи на Косову сећају , као што се сећају онога што се десило у Рачку“, истакао је он. Вокер је поновио и да је оно што се десило у Рачку као и други „ратни злочини широм Косова“, на несрећу за људе који су били жртве, довело до ослобађања и косовске независности, пренео је Танјуг. Претходни чланакСВИ НА ЛИТИЈУ: Поносити Васојевићи пешке за одбрану светиња! (ВИДЕО) Следећи чланакПЛАЋЕНИЧКА ВОЈСКА: Амерички војници крали новац током рата у Авганистану! (ВИДЕО) ВЕЋИ ШИПТАР ОД ШИПТАРА! За Слободана Георгиева из БИРНА Рама је...