text: 12. август (12.08.) је 224. дан у години по грегоријанском календару (225. у преступној години). До краја године има још 141 дана. Догађаји 1099 — Крсташи под командом Готфрида Бујонског су бици код Аскалона поразили фатимидску војску предвођену Ал-Афдалом Шаханшахом. 1450 — Енглези у Стогодишњем рату Французима предали лучки град Шербур, чиме је француски краљ Шарл VII завршио освајање Нормандије. 1687 — Аустријска и мађарска војска под командом Лудвига Вилхелма Баденског у одлучујућој бици код Мохача победила турску војску Мухамеда IV. 1708 — Отпочела опсада Лила током Рата за шпанско наслеђе. 1759 — Руске трупе генерала Салтикова и аустријске под Лаудоном у бици код Кунерсдорфа, у Седмогодишњем рату, поразиле пруску армију, коју је предводио краљ Фридрих II Велики. Дрезден пао у аустријске руке. 1813 — Аустрија објавила рат Наполеону. 1849 — Аустријска војска уз помоћ Русије угушила Мађарску револуцију, национални лидер Лајош Кошут напустио земљу. 1898 — Потписивањем протокола, којим је Шпанија уступила САД Кубу и Порторико, завршен Шпанско-амерички рат. САД истовремено анектирале Хаваје. 1914 — Уједињено Краљевство Велике Британије и Ирске|Велика Британија]] у Првом светском рату објавила рат Аустроугарској. 1916 — Кости Петра -{II}- Петровића Његоша пренете на Цетиње. 1944 — Прорадио први нафтовод под морем, којим је испод Ламанша нафта испоручивана савезничким снагама у Француској. Кроз нафтовод дневно пролазило 700 тона нафте. 1960 — САД лансирале први комуникацијски сателит Ехо 1. 1970 — У оквиру нове источне политике, канцелар Немачке Вили Брант у Москви потписао споразум којим су се Западна Немачка и СССР одрекли силе у међусобним односима и признале постојећу границу између две немачке државе. 1976 — Припадници либанске деснице, после једномесечне опсаде и жестоких борби, освојили палестински логор Тел ел Затар. 1978 — Јапан и Кина у Пекингу потписали споразум о миру и пријатељству. 1981 — -{IBM}- је представио -{IBM Personal Computer}-, први у низу IBM-компатибилних персоналних рачунара. 1982 — Мексико је објавио да није у стању да плати свој велики страни дуг, што је изазвало дужничку кризу која се раширила широм Латинске Америке. 1984 — У Лос Анђелесу завршене 23. Олимпијске игре на којима је учествовало 140 земаља. Репрезентација Југославије освојила седам златних медаља, четири сребрне и седам бронзаних. 1985 — Џапан ерлајнс лет 123 се срушио на врх планине Такамагахара у јапанској префектури Гунма, усмртивши 520 од 524 људи у авиону у највећој авионској несрећи у којој је учествовао један авион. 1991 — Проглашено стварање новог политичког ентитета под називом: Српска Аутономна Област Западна Славонија 1992 — Република Српска променила име из Српска Република Босна и Херцеговина у данашњи назив Република Српска САД, Канада и Мексико постигли споразум о стварању јединствене зоне слободне трговине, чиме је створен највећи светски трговински блок. 2000 — У Баренцовом мору потонула руска нуклеарна подморница Курск, после две експлозије узроковане кваром, у којој је погинуло свих 118 чланова посаде. 2001 — Краљ Камбоџе Нородом Сиханук парафирао закон којим је установљен специјални камбоџански суд међународног карактера за суђење бившим вођама Црвених Кмера за злочине против човечности, почињене током владавине од 1975. до 1979. Више од 11.000 становника јапанског острва Окинава евакуисано пре демонтирања америчке бомбе тешке 36 килограма, преостале из Другог светског рата Рођења 1762 — Џорџ IV, краљ Уједињеног Краљевства Велике Британије и Ирске и Хановера. (прем. 1830) 1881 — Сесил Б. Демил, амерички редитељ, продуцент и сценариста. (прем. 1959) 1887 — Ервин Шредингер, аустријски теоријски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1933). (прем. 1961) 1910 — Џејн Вајат, америчка глумица. (прем. 2006) 1913 — Светозар Косорић, учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије. (прем. 1943) 1922 — Војислав Нановић, југословенски и српски редитељ и сценариста. (прем. 1983) 1930 — Џорџ Сорос, мађарско-амерички бизнисмен. 1935 — Џон Казале, амерички глумац. (прем. 1978) 1949 — Марк Нопфлер, британски музичар и музички продуцент, најпознатији као суоснивач, гитариста и певач групе -{Dire Straits}-. 1954 — Пет Метини, амерички џез музичар (гитариста и композитор). 1954 — Франсоа Оланд, француски политичар, 24. председник Француске. 1960 — Лоран Фињон, француски бициклиста. (прем. 2010) 1964 — Чики Бегиристајн, шпански фудбалер. 1965 — Питер Краузе, амерички глумац. 1967 — Емил Костадинов, бугарски фудбалер. 1969 — Танита Тикарам, енглеска музичарка. 1971 — Пит Сампрас, амерички тенисер. 1971 — Михаило Увалин, српски кошаркашки тренер. 1972 — Светлана Илић, српска одбојкашица и одбојкашка тренеркиња. 1973 — Марк Јулијано, италијански фудбалер и фудбалски тренер. 1975 — Кејси Афлек, амерички глумац. 1977 — Ива Мајоли, хрватска тенисерка. 1977 — Ајс Нигрутин, српски хип хоп музичар. 1981 — Џибрил Сисе, француски фудбалер. 1983 — Мерјем Узерли, турско-немачка глумица. 1983 — Клас-Јан Хунтелар, холандски фудбалер. 1984 — Шерон Симпсон, јамајканска атлетичарка. 1988 — Тиџеј ван Гардерен, амерички бициклиста. 1989 — Том Клеверли, енглески фудбалер. 1990 — Марио Балотели, италијански фудбалер. 1991 — Крис Мидлтон, амерички кошаркаш. 1992 — Кара Делевин, енглеска глумица и модел. 1995 — Раде Загорац, српски кошаркаш. 1995 — Руда, српски репер. 1998 — Стефанос Циципас, грчки тенисер. 1999 — Матејс де Лигт, холандски фудбалер. Смрти 30. п. н. е. — Клеопатра VII, краљица хеленистичког Египта и последњи египатски фараон. (рођ. 69. п. н. е.) 1827 — Вилијам Блејк, енглески сликар, бакрорезац и писац. 1848 — Џорџ Стивенсон, енглески инжењер и изумитељ. 1854 — Теодор Павловић, први секретар Матице српске. 1900 — Вилхелм Штајниц, аустријски велемајстор. 1906 — Стеван Сремац, српски књижевник (рођ. 1855) 1922 — Артур Грифит, ирски политичар. 1955 — Томас Ман, немачки писац, добитник Нобелове награде за књижевност 1929. (рођ. 1875) 1964 — Ијан Флеминг, енглески новинар и писац шпијунских романа о Џејмс Бонду (рођ. 1908) 1976 — Владимир Велмар-Јанковић, српски правник, психолог, драмски писац, приповедач, есејиста и критичар. (рођ. 1895) 1982 — Хенри Фонда, амерички глумац. (рођ. 1905) 1988 — Жан-Мишел Баскијат, амерички сликар. (рођ. 1960) 1989 — Вилијам Шокли, амерички физичар. (рођ. 1910) 2000 — Лорета Јанг, америчка глумица. (рођ. 1913) 2014 — Лорен Бакол, америчка глумица. (рођ. 1924) 2021 — Емилио Флорес Маркез, порторикански суперстогодишњак. (рођ. 1908) Празници и дани сећања Међународни празници Међународни дан младости Српска православна црква данас прославља: Преподобна мати Ангелина Српска


Како поставити Реддит Позадине као позадину на ПЦ и Андроид аутоматски - atmet.org Прилагођавање је одлична ствар, поготово ако проводите доста времена на уређају или одређеном сајту. Постављање реддит позадина као позадине неће утицати на корисност веб сајта, али ће вам помоћи у искуству сурфања. Ова промена на екрану доноси свеж изглед својим уређајима и представља облик самоизражавања за кориснике рачунара и паметних телефона. Свет интернета је пун разних врста тапета, а ако довољно дуго истражујете, сигурно ћете пронаћи нешто што је право за вас. Постоји више опција за прилагођавање, које могу да садрже нешто за промену слике на почетном екрану, аудио мелодија или стил фонта. Позадине су доступне на различитим сајтовима и кроз разне апликације. Међутим, сајт Реддит је једно од најбољих места за проналажење прилагодљивог материјала за ваш уређај. Реддит вам омогућава да аутоматски мењате позадине без много ручног рада. Про и Цонс од Постављање Реддит Валлпапер-а Иако естетска промена можда не изгледа као велика ствар, постоје неки недостаци које бисте требали имати на уму приликом постављања позадине на Реддит. - Добро изгледа -Даркенс уп Иоур Бацкгроунд -Повећава Вашу страницу -Хигх-Рес слике могу успорити - Тежак контраст за неке слике Може постати устајала Ако желите да сазнате више о Реддиту и како је промијенио свијет, можете купити без њихове дозволе Алекис Оханиан из Амазона, који није само информативан него и забаван за читање. Да бисте променили позадине као позадине у Виндовс-у, морате да преузмете Реддит Валлпапер Цхангер. Можете да преузмете овај алат и инсталирате га на свој лични Виндовс рачунар. Реддит позадински измењивач вам омогућава да изаберете параметре промене позадине. Можете одабрати различите категорије позадина. На пример, можете изабрати најновије или популарне категорије или пронаћи категорију која одговара вашем укусу. Реддит валлпапер цхангер ће ротирати позадине из одабране групе. Кораци за Реддит Валлпапер Сетуп на Виндовс-у Пратите ове једноставне кораке за фантастично прилагођавање почетног екрана. За ротацију позадине, покрените Реддит позадину. Покрените алат двоструким кликом на његову икону. Мора да ради у позадини да би променио позадину. Ако не знате да ли је апликација покренута, можете да је проверите на траци задатака. Сада морате да подесите команде за промену позадине. Не брините; то је само један корак. Десни клик на икону апликације. Ово ће открити поставке апликације коју сте кликнули. Док сте унутра, поставите извор позадина. Одаберите Реддит као извор позадина. Изаберите временски интервал за промену позадине. Ваше позадине ће се наставити мијењати у складу с одабраним поставкама. Реддит позадински алат за прозоре нуди вам и да сачувате било коју позадину. Да бисте сачували позадину, кликните на икону апликације. Притисните дугме сачувај да бисте потврдили избор позадине. Морате преузети Музеи Ливе Валлпапер Апп из Гоогле Плаи продавнице. Музеи ливе валлпапер апп има уграђени плуг-ин за ротацију тапета. Након инсталације апликације, следите ове кораке: Отворите апликацију и омогућите функцију уживо позадине. Да бисте активирали потребан додатак, идите на мени за подешавања апликације. Морате одабрати Пицс фор Реддит опцију. Ово ће омогућити функцију ливе валлпапер апликације Музеи. Сада можете да видите своје позадине које се стално мењају на вашем Андроид уређају. Такође можете да изаберете различите изворе позадинских слика за ваш уређај. Сачувајте поставке. Музеи ливе апп ће радити у позадини да би променио позадине. Пратите горе наведене смернице да бисте уживали у новим позадинама компаније Реддит. Позадине су одличан начин да прилагодите рачунарско окружење и максимално искористите своје корисничко искуство. То је једноставан процес и биће вам драго што сте одвојили време да персонализујете ствари.


Од људи моје генерације често слушам прозивке типа ''расисто, ''нацисто'', ''шовинисто'', ''хитлеровцу''... мада им ја јавно кажем да су то само комплименти за мене и ништа друго. То је за мене ситница. Међутим, постоји нешто много горе. Пре пар година, када сам славио м& be0 #1072;туру, свирали су цигански трубачи. Разуме се, расно несвесни леминзи који следе приглупу масу су се веселили, а ја сам изашао ван дворишта да лочем пиво (а у ствари ми је било испод части да учествујем у тој прљавштини. ). Од мојих вршњака сам и очекивао весеље. Међутим, десило се нешто огавно. Једна матуранткиња из моје школе (природно плава нордијка по фенотипу са још неким расним елементима) је ушла међу трубаче и почела је да мрда задњицом. 3ff9 Ја сам се згрозио. Више никад нисам проговорио ни реч са њом после тога. Када смо већ код тога, расно неуки људи не виде ништа гнусно у Гучи. Штавише, гибаничари и примитивне квази-патриЈоте се ложе на опште дивљаштво, циганлук и на понашање које уопште гледано више приличи Азији него Европи. Такође, још неки призори који су ме згрозили и који су алармантни се тичу црнчуга. На улици сам Х пута видео ''другаре'' белце и црнце. Дакле неки бели Срби шетају са црним олошем тако ноншалантно ко да шетају са братом, а не са природним непријатељем. То апсолутно одсуство расне свести ме згражава. Додуше, пар познаника и пријатеља сам успео донекле расно да едукујем, али понављам само ДОНЕКЛЕ. Други (већина), када им причам о црначкој инфериорности се само позивају на колонијализам, ропство и сличне глупости. Омладина, будућност сваког народа и нације се све више угледа на црнчуге репере и опонашају их у сваком аспекту, почевши од одевања, па све до скраћеног неартикулисаног негроидног говора. Летос сам такође видео неке булиџе (на Булевару) у веловима како у колицима возају своје младунце. У истом наврату сам видео белу Српкињу како у наручју држи браон мулата. Вероватно јој је црнчуга направио дете, па је напустио дотичну расно несвесну будалу и кренуо да тражи другу. Сада та гуска издржава то копиле. Извините на мало тежим изразима, тог тренутка сам био ван себе. Једва сам успео да се суздржим. Такође, људи (поготово млађи) се стиде расног наслеђа. Иду у соларијуме (јер су црнчуге и цигани ционистички идеали лепоте ), тетовирају се и буше пирсинзима (као полинежани и индијанци), светлу косу боје у црно и слично. Обични смртници мојих година махом следе култ секса, дроге и забаве, живећи од данас од сутра. Шта ви мислите о овом? Изложите ваша искуства.


source: wikipedia

text: 6. фебруар је тридесет седми дан у години у Грегоријанском календару. 328 дана (329 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 1701 — Почео рат за шпанско наслеђе, после којег је Шпанија изгубила Гибралтар, поседе у Низоземској, Миланско војводство, Напуљско краљевство и Сардинију. Рат вођен на европском тлу и у колонијама завршен Утрехтским мировним уговором 1715. 1819 — Британски службеник Томас Стамфорд Рефлс је потписао споразум са султаном Хусеином Шахом од Џохора, чиме је основан Сингапур као трговачка станица Источноиндијске компаније. 1830 — Објављен је хатишериф турског султана Махмуда II о аутономији Србије у оквиру Отоманског царства. 1876 — У Србији основано Друштво Црвеног крста, непуних 13 година после прве Међународне конференције Црвеног крста у Женеви. Иницијатор био војни лекар Владан Ђорђевић, а за првог председника изабран митрополит београдски Михаило. 1922 — Уједињено Краљевство, Француска, Јапан, Италија и САД су потписале Вашингтонски поморски споразум да би избегле поморску трку у наоружању. 1958 — У авионској несрећи на минхенском аеродрому погинула 23 путника, међу којима осам играча енглеског фудбалског клуба „Манчестер јунајтед“. 1993 — Представници три зараћене стране у Босни и Херцеговини одбили, на преговорима у Њујорку, мировни план копредседника Конференције о СФРЈ. Копредседници Сајрус Венс и Дејвид Овен затражили од Савета безбедности Уједињених нација да обавезујућом резолуцијом подржи тај план, а председник САД Бил Клинтон најавио алтернативан план за решење босанске кризе. 1994 — Шеф опозиционих социјалдемократа Марти Ахтисари победио на првим директним председничким изборима у Финској, победивши министарку одбране Елизабет Рен. 1999 — У замку Рамбује код Париза председник Француске Жак Ширак отворио мировну конференцију о Косову. Југословенску делегацију предводио потпредседник Владе Србије Ратко Марковић, а албанску један од лидера Ослободилачке војске Косова Хашим Тачи. 2000 — Финска добила прву жену-председника државе Тарју Халонен, дотадашњег министра иностраних послова. Руска војска је заузела Грозни, натеравши владу сепаратистичке Чеченске Републике Ичкерије у изгнанство. 2001 — На изборима у Израелу победила десничарска партија Ликуд, а њен лидер Аријел Шарон изабран за премијера, уместо Ехуда Барака, чија је Лабуристичка партија претрпела пораз. После 50 година, кинески брод први пут легално упловио и укотвио се на острву Чуемој, које се налазило под тајванском влашћу. 2002 — Католички свештеник Атанас Серомба предао се Хашком трибуналу, пред којим је оптужен за геноцид у Руанди који су 1994. извршили припадници етничке заједнице Хуту над Тутсима. 2004 — У експлозији воза московског метроа на станици Автозаводскаја погинуло 40 и теже повређено 250 људи. Чеченски сепаратисти оптужени. 2006 — Исабел Диноир 38-годишња Францускиња којој је извршена трансплантација лица у новембру 2005. године, обратила се јавности по први пут од операције. Рођења 1664 — Мустафа II, турски султан. (прем. 1703) 1665 — Ана од Велике Британије, краљица Енглеске, Шкотске и Ирске. (прем. 1714) 1748 — Адам Вајсхаупт, немачки филозоф и оснивач реда Илумината. (прем. 1830) 1756 — Арон Бер, амерички политичар, 3. потпредседник САД. (прем. 1836) 1802 — Чарлс Витстон, енглески научник. (прем. 1875) 1903 — Клаудио Арау, чилеанско-амерички пијаниста. (прем. 1991) 1905 — Владислав Гомулка, пољски политичар. (прем. 1982) 1908 — Аминторе Фанфани, италијански политичар, премијер Италије у више наврата. (прем. 1999) 1911 — Роналд Реган, амерички глумац и политичар, 40. председник САД. (прем. 2004) 1912 — Ева Браун, супруга Адолфа Хитлера. (прем. 1945) 1914 — Роза Папо, лекарка, учесница Народноослободилачке борбе и генерал-мајор санитетске службе ЈНА. (прем. 1984) 1917 — Жа Жа Габор, мађарско-америчка глумица. (прем. 2016) 1923 — Ђула Лорант, мађарски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 1981) 1932 — Камило Сјенфуегос, кубански револуционар. (прем. 1959) 1932 — Франсоа Трифо, француски редитељ, сценариста, продуцент, глумац и филмски критичар. (прем. 1984) 1937 — Даринка Матић Маровић, српска диригенткиња и музичка педагошкиња, прва жена ректор Универзитета у Београду (прем. 2020) 1945 — Јожеф Каса, мађарско-српски политичар, економиста и банкар. (прем. 2016) 1945 — Боб Марли, јамајкански музичар, један од пионира регеа. (прем. 1981) 1949 — Мануел Орантес, шпански тенисер. 1950 — Бранимир Ђокић, српски хармоникаш. 1953 — Зоран Филиповић, црногорски фудбалер и фудбалски тренер. 1954 — Ненад Милосављевић, српски музичар, најпознатији као фронтмен групе Галија. 1962 — Ексл Роуз, амерички музичар и музички продуцент, најпознатији као певач групе -{Guns N' Roses}-. 1964 — Лаура Барна, српска списатељица и историчарка уметности. 1964 — Андреј Звјагинцев, руски редитељ и сценариста. 1965 — Јан Свјерак, чешки редитељ, сценариста и продуцент. 1966 — Рик Естли, енглески музичар. 1969 — Тим Шервуд, енглески фудбалер и фудбалски тренер. 1971 — Радован Радаковић, српски фудбалски голман и фудбалски тренер. (прем. 2022) 1973 — Мирослав Радошевић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1974 — Златко Болић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер. 1982 — Бојан Ђорђић, шведски фудбалер српског порекла. 1982 — Алис Ив, енглеска глумица. 1986 — Дејн Дехан, амерички глумац. 1986 — Ведран Ћорлука, хрватски фудбалер. 1991 — Александар Катаи, српски фудбалер. 1993 — Немања Радоја, српски фудбалер. 1993 — Тинаше, америчка музичарка, плесачица, музичка продуценткиња и глумица. Смрти 891 — Фотије, цариградски патријарх и православни светац. (рођ. 820) 1411 — Изаул де Буонделмонти, владар Епирске деспотовине. 1515 — Алдо Мануцио, венецијански издавач и штампар. (рођ. 1449) 1539 — Јохан III од Клева, војвода Клева. (рођ. 1491) 1597 — Фране Петрић, венецијански филозоф, полихистор, хуманиста и учењак. (рођ. 1529) 1685 — Чарлс II Стјуарт, краљ Енглеске, Шкотске и Ирске. (рођ. 1630) 1695 — Ахмед II, турски султан. (рођ. 1643) 1740 — Папа Климент XII. (рођ. 1652) 1793 — Карло Голдони, италијански писац, реформатор италијанског позоришта. (рођ. 1707) 1804 — Џозеф Пристли, британски хемичар, писац, учитељ и политичар. (рођ. 1733) 1899 — Васо Пелагић, учитељ, публициста, револуционар и народни лекар. (рођ. 1707) 1916 — Рубен Дарио, никарагвански писац, новинар, дипломата и лиричар. (рођ. 1867) 1918 — Густав Климт, аустријски сликар. (рођ. 1862) 1929 — Марија Кристина од Аустрије, краљица Шпаније. (рођ. 1858) 1938 — Маријане фон Верефкин, руско-швајцарска сликарка. (рођ. 1860) 1952 — Џорџ VI, британски краљ. (рођ. 1895) 1963 — Абд ел Крим, марокански војсковођа, правник и новинар (рођ. 1882) 1987 — Никола Цвејић, оперски певач. (рођ. 1896) 1993 — Артур Еш, амерички тенисер. (рођ. 1943) 1994 — Џек Кирби, амерички илустратор, писац и уређивач стрипова. (рођ. 1917) 1998 — Фалко, аустријски музичар. (рођ. 1957) 2003 — Хуан Луис Лондоно, колумбијски министар за социјална питања. 2007 — Вили Вајт, америчка атлетичарка (рођ. 1936) 2007 — Френки Лејн, амерички певач, композитор и глумац. (рођ. 1913) 2010 — Дејан Обрадовић, српски историчар (рођ. 1971) 2011 — Гари Мур, гитариста и певач из Северне Ирске (рођ. 1952) 2012 — Дејвид Розенхан, амерички психолог и академик. (рођ. 1929) 2019 — Ђуро Тошић, српски историчар и академик. (рођ. 1946) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Преподобну Ксенију Светог мученика Вавилу - свештеника у Сицилији Преподобног Македонија - сиријског пустињака Преподобног Филона - епископа кипарског Преподобног Дионисија Олимпијског чудотворца - игумана Филотејевског манастира Референце 206


source: CulturaX

text: РТС :: Партизан у Хамбургу Радио Београд 1 Партизан у Хамбургу уторак, 19. окт 2021, 15:30 Партизан у Хамбургу Партизан је, после одличног старта сезоне под вођством Жељка Обрадовића, дочекао шансу да добру форму покаже и у европском такмичењу. У првом колу групе А Евро купа ривал је Хамбург, за којег популарни Жоц истиче да је веома агресивна и физички припремљена екипа. "Нама је добро познат, направили смо анализу и гледали много снимака утакмица. Јасно је да ћемо за противника имати тим који игра изузетно агресивну кошарку, који покушава чак и после примљеног коша да трчи и то је главна одлика", рекао је Обрадовић. Партизан и Хамбург играју вечерас од 19 часова и 30 минута, у осталим мечевима исте групе састају се Левалоа – Турк Телеком, односно Тренто – Хувентуд. Израелски арбитар Рој Рајншрајбер биће главни судија утакмице Мидтјиланд - Црвена звезда у трећем колу групне фазе Лиге Европе, а Шкот Боби Маден дуел Партизан - Гент, саопштено је из Европске фудбалске уније. Најбољи стрелац Мидтјиланда Жуниор Брумадо неће играти против Црвене звезде у Лиги Европе пошто је повредио скочни зглоб и паузираће најмање месец дана, преносе дански медији. Мидтјиланд је водећи тим данског шампионата, а Брумадо је на 10 утакмица постигао седам голова. Толико за данас о ривалима наших представника на европској сцени, Звезде и Партизана, вечерас се игра осам утакмица трећег кола Лиге шампиона. Састају се, од 18.45 часова, Клуб Бриж-Манчестер сити и Бешикташ-Спартак Москва, док се од 21 час састају Пари сен Жермен-Лајпциг, Атлетико-Ливерпул, Порто-Милан, Ајакс- Дортмунд, Шахтјор-Реал и Интер- Шериф. Ове утакмице, за наше слушаоце, најављује Љубинко Друловић. Данас и сутра играју се утакмице осмине финала Купа Србије у рукомету, у обе конкуренције. У нашој емисији, уочи гостовања Спартаку у Суботици, у нашем најмасовнијем такмичењу, сусрете најављује Никола Јерковић, шеф струке у Одбојкашком клубу Инђија. Његове изабранице у три првенствена кола одиграле су свих петнаест сетова, што значи да им је сваки дуел максимално отворен, да се игра на поен више, да су расположене и имају снаге за такве мечеве. Дебитанткиње у елитној лиги, одбојкашице Инђије, после Спартака, за ривала наредног викенда имају досад непоражену Црвену звезду, одбојкашки Срем биће на ногама тог дана. Само пет дана дели нас од старта Светског првенства у боксу, чији су домаћини Београд, Србија и `Штарк Арена`. Борци из чак 100 земаља долазе да укрсте рукавице на такмичењу које ће бити истински спектакл, од веома високих финансијских награда за најбоље учеснике, преко огромног броја учесника, до пратећих шоу програма, у којима ће се - поред осталих- појавити румунска певачица Ина, Дејан Петровић са својим дуваћким оркестром, група `Ван Гог`, глумац Милан Биковић...Разговарамо са селектором Миланом Пиперским, између два тренинга српских боксера, о амбицијама наших представника и дешавању које ће се пратити на свим спортским меридијанима. О овим и другим актуелностима слушаћете у `Спортском журналу` Радио Београда 1. Слушајте на нашем програму данас оно о ћему ћете сутра читати у новинама. У реализацији емисије учествују Љубинка Добриловић, Владе Радичевић и Слободан Игрутиновић.


Идеје, формуле и пречице за сестринство теоријских теорија Кућа / Машине за пуњење / Идеје, формуле и пречице за сестринство теоријских теорија Откривена Инсајдерска тајна о колаборативном дизајну математике Основне чињенице концепција теорија о неги Инстант решења за оно што је теорија струна у физици Крајње решење за оно што су окомите линије у математици Дефиниција помоћи за науку о домену! Дас Гехеимнис ум дие Финанзен Уранијум 235, као и Босе-Ајнштајнов кондензатски бој, намењен за команду над Ајовом. Предности писања есеја мени на Интернету Специјалистички програм за израду есеја за студенте у Великој Британији Невероватне Интернет савете за најбољу писање есеја


Прекид ватре у Сирији почео у 18.00 - Спутњик Србија Прекид ватре у Сирији почео у 18.00 17:19 12.09.2016 (освежено 19:55 12.09.2016) Преузмите краћи линк 0 932270 Прекид ватре у Сирији почео је у 18.00 по средњевропском времену. Начелник Главне управе Генералштаба оружаних снага Русије, генерал-потпуковник Сергеј Рудској, изјавио је да ће руске Ваздушно-космичке снаге наставити да изводе нападе на терористе у Сирији. „Руске Ваздушно-космичке снаге настављају да наносе ударе на циљеве терориста на територији Сирији. За одређивање циљева руске и америчке снаге ће створити заједнички Извршни центар, што ће омогућити координацију извођења удара Ваздушно-космичких снага Русије и авијације коалиције на челу са САД“, рекао је Рудској. Министарство одбране позива да се зауставе борбене акције Сиријске слободне војске против одреда Курда на северу сиријске провинције Алеп, изјавио је Рудској. САД још увек нису дале информације помоћу којих може да се одреди место милитаната и објеката Нусра фронта у подручју активних борби у Сирији, рекао је портпарол војске током састанка у Москви са начелник руског Центра за мирење зараћених снага на територији Сирије генерал-потпуковник Владимир Савченко. „Желим да нагласим да плодотворном раду за примирје непријатељских страна смета то што САД још увек нису дале информације које би омогућиле да се јасно одреде места и објекти Нусра фронта у подручју активних борби“, рекао је Савченко. Савченко је рекао да је сиријска страна пристала да испуни споразум о стабилизацији ситуације у Сирији, постигнут између Русије и САД. Режим прекида ватре треба да ступи данас у 18.00. Руска страна је припремила све што је неопходно, додао је он.


text: 19. април (19.04) је 109. дан у години по грегоријанском календару (110. у преступној години). До краја године има још 256 дана. Догађаји 531 — Бројчано надмоћнија источноримска војска предвођена Велизаром поражена од стране Сасанидских Персијанаца у бици код Калиника на Еуфрату. 797 — У Цариграду византијски цар Константин VI збачен и ослепљен по наређењу сопствене мајке Ирине. 1587 — Енглески адмирал Френсис Дрејк је упловио у луку Кадиз и потопио шпанску флоту. 1713 — Римско-немачки цар Карло VI је објавио Прагматичну санкцију, да би осигурао престо за кћерку Марију Терезију. 1775 — Биткама код Лексингтона и Конкорда почео Амерички рат за независност од Велике Британије. 1783 — Конгрес САД је објавио завршетак рата. 1809 — Французи су однели тешку победу над Аустријом у Доњој Баварској када су се њихови противници то вече повукли са бојишта. 1839 — Потписан Лондонски споразум којим су европске државе признале независност Краљевине Белгије. 1867 — Турски изасланик на Калемегдану кнезу Михаилу Обреновићу предао кључеве Београда и других српских градова из којих се повукла турска посада. Као симбол османске суверености над Србијом остала турска застава, уз српску, на зидинама Београдске тврђаве. 1911 — У Португалији одвојена црква од државе. 1920 — Почела је мировна конференција у Сан Рему, о подели Османлијског царства. 1921 — Ступио на снагу закон о подели Ирске на Републику Ирску и Северну Ирску, која је остала део Велике Британије. 1932 — Влада Краљевине Југославије донела Закон о заштити земљорадника којим је проглашен шестомесечан мораторијум на дугове и обустављена присилна заплена имовине. Око 709.000 сељака дуговало седам милијарди динара, махом зеленашима и трговцима. 1943 — У Варшави почео је устанак у Варшавском гету када су нацисти ушли у Варшавски гето да прикупе преостале Јевреје. 1945 — Америчке трупе у Другом светском рату заузеле немачки град Лајпциг. 1951 — У Лондону одржано прво такмичење за мис света. Победила мис Шведске. 1960 — Први председник Јужне Кореје Сингман Ри повукао се са власти под притиском студентских протеста широм земље због изборних превара. 1975 — Индија лансирала први сателит. 1984 — Лансиран први кинески телекомуникациони сателит. 1993 — У масакру у Зеници погинуло је и рањено више цивила у тренутку велике гужве од гранате испаљених на центар Зенице. 1993 — Више од 80 припадника америчке верске секте Лоза Давидијанаца, укључујући вођу Дејвида Кореша, убили федерални агенти кад су, после 51 дана опсаде, упали у седиште секте у тексашком граду Вејко. 1994 — У Француској на доживотну робију осуђен нацистички ратни злочинац из Другог светског рата Пол Тувије. 1995 — Од експлозије камиона-бомбе у деветоспратној згради федералних институција у Оклахома Ситију погинуло 168, а више од 400 људи повређено. Напад извршио бивши амерички војник Тимоти Маквеј над којим је 2001. извршена смртна казна. 2003 — Сомалијски председник Дахир Ријали Кахин проглашен за победника првих вишестраначких председничких избора у тој земљи. Добио 80 гласова више од свог противника. Рођења 1851 — Ђорђе Крстић, српски сликар. (прем. 1907) 1893 — Лојзе Долинар, југословенски и словеначки вајар. (прем. 1970) 1937 — Бранимир Шћепановић, српски књижевник и сценариста. (прем. 2020) 1946 — Тим Кари, енглески глумац и певач. 1956 — Сју Баркер, енглеска тенисерка и ТВ водитељка. 1960 — Николета Браски, италијанска глумица и продуценткиња. 1968 — Ешли Џад, америчка глумица. 1972 — Ривалдо, бразилски фудбалер. 1975 — Џентлман, немачки реге музичар. 1976 — Александар Глинтић, српски кошаркаш. 1978 — Џејмс Франко, амерички глумац, редитељ, сценариста, музичар, сликар и писац. 1978 — Габријел Хајнце, аргентински фудбалер и фудбалски тренер. 1979 — Антоанета Стефанова, бугарска шахисткиња. 1979 — Кејт Хадсон, америчка глумица, модна дизајнерка и списатељица. 1980 — Милош Влалукин, српски глумац. 1981 — Хејден Кристенсен, канадски глумац и продуцент. 1981 — Каталина Сандино Морено, колумбијска глумица. 1984 — Станислава Копривица, српска редитељка, драматуршкиња и сценаристкиња. 1987 — Марија Шарапова, руска тенисерка. 1989 — Марко Арнаутовић, аустријски фудбалер. 1990 — Дамијен Ле Талек, француски фудбалер. 1990 — Марко Томићевић, српски кајакаш. 1992 — Ник Поуп, енглески фудбалски голман. 1992 — Марко Тодоровић, црногорски кошаркаш. 1995 — Чејс Винович, амерички играч америчкога фудбала. Смрти 1560 — Филип Меланхтон, Немачки теолог и верски реформатор. Сматра се једним од оснивача лутеранства (рођ. 1483) 1588 — Паоло Веронезе, један од најзначајнијих сликара Венецијанске школе у XVI веку. (рођ. 1528) 1689 — Кристина Аугуста, шведска краљица. (рођ. 1626) 1768 — Каналето или правим именом Ђовани Антонио Канал је био италијански барокни сликар. (рођ. 1697) 1824 — Џорџ Гордон Бајрон, енглески песник. (рођ. 1788) 1881 — Бенџамин Дизраели, енглески политичар и државник. (рођ. 1804) 1882 — Чарлс Дарвин, енглески природњак. (рођ. 1809) 1906 — Пјер Кири, француски физичар и хемичар. (рођ. 1859) 1911 — Иван Грохар словеначки сликар. (рођ. 1867) 1916 — Колмар фон дер Голц, немачки фелдмаршал и турски паша. (рођ. 1843) 1939 — Сима Марковић професор математике, члан Централног комитета КПЈ и Извршног комитета Коминтерне. (рођ. 1888) 1967 — Конрад Аденауер, немачки државник. (рођ. 1876) 1992 — Воја Царић, српски песник, прозни писац, уредник и антологичар.(рођ. 1922) 2002 — Тор Хејердал, норвешки антрополог, научник и истраживач. (рођ. 1914) 2004 — Норис Маквертер, Британац који је са својим братом близанцем Росом 1955. покренуо „Гинисову књигу рекорда“. (рођ. 1925) 2011 — Грете Вајц, норвешка атлетичарка. (рођ. 1953) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог Евтихија - патријарха цариградског Светих сто двадесет мученика пострадалих у Персији


Пошто видим да је овде известан број људи за то да се Генер 4000 72;л Ратко Младић убије, интересује ме које је ваше мишљење: 1.Да подигнемо нови устанак и да збацимо гњиде са власти које деле наш народ и наређују нам да хапсимо људе који су нас бранили. 2.Да пустимо да се генерал убије за земљу док ми не радимо ништа за њу и да дамо Косово и Метохију уз помоћ људима који ће се одселити одатле(да би брже ушли у ЕУ) 3.Да ухапсимо и предамо Генерала Младића, да се одрекнемо Косова, да прихватимо педерска права и постанемо пиони јевреја. Погледајте и овај пост.


ФЈОДОР МИХАЈЛОВИЧ ДОСТОЈЕВСКИ ЈЕВРЕЈСКО ПИТАЊЕ __________________________________________________ I ПРЕТХОДНЕ ПРИМЕДБЕ О, немојте мислити да ми је намера да покренем "јеврејско питање"! Овај сам наслов ставио шале ради. Ја немам ни снаге за једно тако обимно питање као што је питање о стању јевреја у Русији, и о стању саме Русије која у редовима својих сино 175b ;ва броји три милиона Јевреја. То питање није у мојој моћи. Али неки сам свој суд о томе ипак могао имати, и – тим се мојим судом неки јевреји почели интересовати. Од неког времена, почео сам од њих примати писма, у којима ми озбиљно, и са извесном горчином приговарају: како их нападам "како, тобож, презирем Жидова, презирем га не због мана његових, "не као експлоататора", већ као племе, то јест због тога "што је, веле, Јуда продао Христа". Овако ми пишу образовани Јевреји, то јест од оних који, (приметио сам то, али никако нећу да уопштавам ову своју примедбу, унапред се ограђујем) који увек као да се старају да вам даду на знање: да су се они због свог образовања одавно већ одрекли "предрасуда" своје народности, не испуњавају религиозне обреде као остали Јевреји (рачунајући да им је то испод достојанства) и, тако рећи, у Бога не верују. Узгред буди речено сва та господа "знатнијих Јевреја" којој је стало до њихове народности, много греше што су заборавила свог четрдесет векова старог Јехову, и одричу га се. И није то 3ff4 грех само у смислу осећања народности, већ и у смислу много других узрока ширег значаја. Чудна ствар: не да се замислити Јеврејин без Бога! Јеврејин без Бога, то је готово немогућност. Та тема је врло озбиљна, па ћемо је засад оставити по страни. Више је него чудно: како су ме, и зашто, Јевреји уврстили у непријатеље народа и нације своје. Да их осуђујем као експлоататоре, и због још неких мана, дали су ми донекле право они сами – али само речима; у ствари, тешко је наћи раздражљивијег и нервознијег човека но што је образовани Јеврејин као Јеврејин. Па ипак: кад сам, и на који начин показао мржњу према Јеврејима као народу? У свом срцу такве мржње нисам никад имао; они Јевреји, који су моји познаници, знају то; дакле, од самог почетка, пре него што ћу ишта рећи, одбијам од себе ту неумесну оптужбу једном за увек, како о томе не бих морао још расправљати. Не окривљују ли ме можда за "мржњу" стога што понекад Јеврејина зовем просто именом "Жидов" ? Прво, ни на ум ми није никад пало да би то било за њих увредљиво; а друго, ту реч "Жидов", колико се сећам, употребио сам као израз за једну одређену мисао: "Жидов, Жидовштина, Жидовско царство", и т. д. Тим се изражавао извесан појам, правац, карактеристика доба. Може се расправљати о том називу и имену, може се не слагати с њом, али се не треба осећати увређен због те речи. Навешћу једно место из писма добро познатог и веома образованог Јеврејина, који ми је послао мало подуже, и у сваком погледу ванредно и занимљиво писмо. У њему је једна од најкарактеристичнијих оптужби која се баца на мене због мржње према Jеврејима као народу. Само се по себи разуме, име господина Н. Н., који ми је писао, остаће непознато... "али, хоћу да додам још нешто, што никако не могу себи да објасним. То је ваша мржња према "Жидову", која се јавља скоро у сваком броју вашег "Дневника". Хтео бих да знам зашто устајете против Жидова, а не против експлоататора уопште? Ја можда још више него ви не могу да подносим предрасуде своје нације – нисам мало од њих страдао – али никад нећу дозволити тврђење: да у крви те нације живи несавесни експлоататор. ... Зар се ни ви не можете дићи до основног закона сваког социјалног живота: да сви грађани једне земље, без разлике, ако само врше своју дужност према држави, треба и морају уживати сва грађанска права; и, с друге стране, да за оне који се не придржавају постојећих закона, за штетне чланове друштва, мора постојати иста врста казне, једнака за све? Зашто да баш сви Јевреји морају бити ограничени у својим правима? и зашто за њих мора постојати нарочити казнени закон? По чему је експлоатација странаца (Јевреји су ипак руски поданици!): Немаца, Енглеза, Грка, којих је у Русији више него што треба, зашто је она боља од жидовске експлоатације? По чему је руски православни зеленаш, готован, издајица и крвопија, који се тако намнож 4000 ио по целој Русији, по чему је он бољи од сличних њему Жидова, који делају ипак у ограниченом кругу? По чему је онај бољи од овога?" ... Добронамерни кореспондент упоређује сада неколико познатих руских зеленаша са јеврејскима, у смислу том, да Руси не даду да их неко претекне. Али ми се својим зеленашима и не поносимо, нити их стављамо за углед; напротив, потпуно се слажемо с тим да ни једни ни други зеленаши не ваљају. "Таквих бих вам питања могао на хиљаде да постављам. ... "Ви, међутим, говорећи о Жидову, уносите у тај појам сву ону страшно бедну масу тромилионог јеврејског живља у Русији, од којих бар два милиона девет стотина хиљада води очајну борбу за јадни опстанак, а морално је чистији од других народности, па и од обожаваног вашег руског народа. Ви, даље, под тај назив стављате још приличан број Јевреја са високом школом, који се одликују на свима пољима државног живота; узмите на пример..." (Опет неколико имена, која, осим Голдштајна, немам права да износим, јер би некима од њих било непријатно, кад би прочитали о себи да су пореклом Јевреји.) .. "Голдштајн, (који је херојски умро у Србији за словенску идеју) као и други који су радили за добро друштва и човечанства. Ваша се мржња према "Жидову" простире чак и на Дизраелиа... који вероватно ни сам не зна да су му претци некада били шпански Јевреји, и који, више него сигурно, не води енглеску конзервативну политику са гледишта "Жидовства".... На жалост, ви не познајете ни јеврејски народ, ни његов живот, ни његов дух, нити његову четрдесетвековну историју. На жалост, јер сте ви, у сваком случају, човек искрен безусловно честит, и нехотице причињавате бол огромној маси сиромашног народа, док моћни "Жидови" примају моћне овог света по својим салонима, и, разуме се, не плаше се ни штампе ни бесциљног гњева оних које експлоатишу. Али доста с тим! Сумњам да ћу вас убедити у своја схватања, – премда бих био врло задовољан да сте ви мене могли убедити " Ето то је одломак из писма. Пре него што ћу ишта рећи (јер нећу, наравно, на себи понети тешку кривицу, скрећем пажњу на жестину напада и на степен увредљивости. Прво, за целу ову годину откад издајем ”Дневник", није било у њему таквих чланака против "Жидова", који би могли да изазову онолико жесток напад. Друго, мора се приметити, да се добронамерни кореспондент, додирнув у неколико својих редова и руски народ, није стрпео ни уздржавао, него се понео према јадном руском народу већ и одвећ са висине. Истина, на Русији ни од стране Руса није остало ниједно непопљувано место, (што рекао Шчедрин) дакле се није чудити Јеврејима. У сваком случају, та жестина сведочи о томе како Јевреји гледају на Русе. Писмо оно је писао човек заиста културан и талентован; (не мислим тиме да је и без предрасуда шта тек онда да очекујемо од некултурних Јевреја – којих је та 4000 082;о много – шта тек они осећају према Русима!? Не говорим ово да их окривим: све је то тако природно! Хоћу само да кажем: у разлозима нашег неслагања с Јеврејима кривица није само до руског народа, него су се ти разлози нагомилали с обеју страна, разуме се! и питање је још: с чије стране у већој мери? Напоменувши то, рећи ћу сад неколико речи у своје оправдање, и како ја уопште гледам на ову ствар. Иако за решење овог питања, дакако, немам снаге, ипак ваљда могу бар нешто рећи. II PRO И CONTRA Претпоставимо да је заиста тешко знати четрдесетвековну историју народа као што су Јевреји; али за први мах већ знам то, да на целом свету сигурно нема другог народа, који би се толико жалио на своју судбину, сваки час, на сваком кораку, и сваком својом речи – жалио се на своје понижење, своје страдање, своје мучеништво. Помислио би човек у брзини да доиста нису Јевреји они који господаре у Европи; да нису они ти који управљају берзама, дакле толико рећи: управљају политиком, унутрашњим пословима, моралом једне државе. Нека је благородни Голдштајн баш и умро за словенску идеју – ипак, да није тако снажна јеврејска идеја у свету, можда би то "словенско" (прошлогодишње) питање било већ одавно решено у корист Словена, а не Турака. Готов сам и да поверујем да је лорд Биконсфилд *(* Дизраели, лорд Биконсфилд ) заборавио на своје порекло, на то да је шпански Жидов, (он то ипак није заборавио!) али да је "руководио енглеском конзервативном политиком" последњих година мање више као Жидов, у то се, по мом мишљењу, не може сумњати. "Мање више" се не да порећи. Али, нека све то буду само речи, речи од моје стране. Дозвољавам. Ипак, не могу без поговора да поверујем крицима Јевреја. да су потиштени, намучени и понижени. По моме мишљењу, руски сељак, односно руски грађанин, много већи терет носи на својим леђима него Јеврејин. Мој кореспондент, у свом другом писму, пише ми: "Пре свега, неопходно је дати им (Јеврејима) сва грађанска права; (помислите само, ти људи су лишени најосновнијег права: слободног избора места живљења, због чега је јеврејска маса јако стешињена, као и свима другим народима у Русији; и тек онда тражити од нас испуњавање дужности према држави... Али помислите сад и ви, господине дописниче, ви, који ми пишете у истом писму, на другој страни, "да можда више волите и жалите радничку масу рускога народа него и само јеврејство", (што је и сувише снажна реч од једног Јеврејина) – помислите сада ви: да у време кад је Јеврејин "страдао не могући да слободно бира место живљења", помислите да је у то време двадесет и три милиона "руске радничке масе" страдало под јармом велепоседника као робље, што је, мислим, мало теже било него "не бирати место где ће човек да се настани.” А да ли су их и тада жалили Јевреји? Сумњам. У западном крају Русије, као и на југу, одговориће вам на то врло разложно: не, Жидови су 3fd5 и тад исто као и сада викали о неким правима, правима која ни руски народ није имао; викали су и јадали се да су потиштени и мученици, и, тек кад им буде дато више права, "тада тек нека се тражи од њих испуњење обавеза према држави". Дошао је онда Ослободилац, и ослободио староседеоце руске сељаке. И, ко се први бацио на сељака као на своју жртву? ко се први користио његовим манама? ко га је вешто уплео у своје златне мреже? ко је брже боље заменио, где је само могао и стигао, пропале спахије – с том разликом да, док су се спахије, можда и врло експлоатишући људе, ипак старале да не упропасте коначно сељаке, можда и само себе ради, да не би истрошили радну снагу – докле Јеврејин за истрошеност руске снаге не мари! Он узима своје, и иде даље. Знам већ, Јевреји, чим буду ово прочитали, надаће дреку како то није истина, да је то клевета, да ја лажем, да само зато верујем свима тим глупостима што "не знам четрдесетвековну историју" тих невиних анђела, који су безусловно "морално чистији не само од других народа, него и од обожаваног мог руског народа". (По речима кореспондента.) Добро, нека су они одиста морално чистији од свих других народа на свету, а од руског, разуме се, поготову – међутим, прочитао сам у мартовској свесци "Весника Европе" извештај: да су Јевреји у Северној Америци, у јужним државама Северне Америке, бацили се свом својом снагом на многомилиону масу ослобођеник Црнаца, узели их већ у своје руке, служећи се познатим и вечним својим "златним мрежама”, користећи се незнањем и слабостима једног експлоатисаног племена. А чим сам то прочитао, одмах сам се сетио: мени је слична мисао падала на ум још пре пет година, то јест, да се Црнци, ослобођени ропства, неће ипак моћи спасти, јер ће ту младу жртву дочепати затим Јевреји, којих има пуно на свету. Помислио сам тада тако, и, уверавам вас, неколико пута ми се после још јављала та мисао, уз питање: "Како то да се ништа не чује о Јеврејима? да новине не пишу о Јеврејима? кад су ти Црнци просто мајдан за Јевреје, који то и неће из вида изгубити !” И дочекао сам; писале су новине; прочитао сам. Пре једно десет дана нашао сам у "Новом Времену" (No 371) допис из Ковна, врло карактеристичан: "Веле, тако су се Јевреји окомили на тамошње литванско грађанство, да га умало нису упропастили ракијом; једва су католички свештеници спасли јадне пијанце претећи им мукама у паклу и оснивајући међу њима друштва трезвености". Добронамерни и културни дописник, истина, јако се стидео због свога краја који још и дан данас верује у католичке свештенике и паклене муке, и зато је журио да саопшти да су се за католичким свештеницима дигли и културни тамошњи економисти, да су почели да оснивају сеоске банке, (да би спасли народ од зеленаша - Јевреја) и сеоске тргове, (да би дали могућност "сиромашној радничкој маси" да набавља најнеопходниј 3ff9 е намирнице по правој цени, а не по оној коју одређују Јевреји.) Наводим што сам прочитао, а већ знам да ће одмах повикати: то још ништа не доказује, то је само зато што су и Јевреји потиштени и сиромашни; све је то само "борба за опстанак" коју једино глупак неће разумети; а кад Јевреји не би били тако сиромашни, напротив, богати, они би се показали као најхуманији људи, тако да би се цео свет задивио. Разуме се, сви ти Црнци и Литванци још су сиромашнији од Јевреја који пију њихову крв, па се ипак (прочитајте новине) гнушају такве трговине каква је Јеврејину обична. Затим, није тешко бити хуман и моралан онда кад си задовољан и весео; док, кад настане "борба за опстанак", нек нико близу не прилази! Рекао бих да то није баш тако анђеоско становиште. Напослетку, ја не сматрам она два извештаја, из "Весника Европе" и "Новог Времена", као врло важна и одлучујућа факта. Јер ако бисмо почели да пишемо историју тог међународног племена, нашли бисмо сто хиљада таквих, и још важнијих факата, тако да један или два више, и не броје. Једно је ипак занимљиво, а то је следеће: ако вам, рецимо, у препирци, или просто у часу вашег размишљања, затребају неки податци о Јеврејима и њиховим делима – немојте ићи у јавне библиотеке, нити их тражите у старим књигама, или неким својим прибелешкама – не, немојте се трудити, не тражите и не замарајте се, него, не мичући се с места, не подижући се чак ни са столице, испружите само руку према првим и којим било новинама крај вас, и ту потражите на другој или трећој страни – увек ћете наићи на нешто о Јеврејима, и увек оно што вас занима, увек најкарактеристичније и увек једно исто – то јест, увек једни исти јуначки подвизи! Признаћете свакако да то нешто значи, нешто доказује, нешто открива, иако сте можда пука незналица што се тиче њихове четрдесетвековне историје. Рећи ће ми се, сигурно, да сви они које мучи мржња морају лагати. Природно, може се догодити и то: да сви до последњег лажу. Али тада се намеће друго питање: ако сви до последњег лажу зато што их мучи иста мржња, а откуд се појавила та мржња? ипак ваљда нешто значи та свеопшта мржња; "ипак нешто значи реч сви!" што рекао некад Бељински. "Слободан избор места настањивања!..." Али, да ли је руски "староседелац" баш тако потпуно слободан у избору места настањивања? Зар не трају још и сад она ранија, из времена ропства сељака заостала и нежељена ограничења да и руски сељак потпуно слободно бира место становања – тако да је на то већ одавно обратила пажњу и влада? А што се Јевреја тиче, зна се да су се њихова права у смислу избора места живљења, много проширила за последњих двадесет година. Виде се Јевреји у Русији сада и на таквим местима, где се раније никад нису виђали. Али се Јевреји и даље жале на мржњу и потиштеност. Иако можда нисам дубок познавалац јеврејског живота, једно знам сигурно, и мог 4000 1091; се препирати око тога с ким било, а то је: да наш народ нема нарочиту, априорну, глупу, религиозну мржњу према Јеврејима, рецимо, у смислу оног: "Јуда је продао Христа!" Ако баш и чујемо то од деце или нејаких људи, цео наш народ ипак гледа на Јеврејина без икакве мржње. Педесет сам година ја то посматрао. Дешавало ми се да живим са народом, у маси народној, да спавам по касарнама на даскама. Било је тамо и Јевреја – и нико их није презирао, нико их није гонио, ни избацивао. Кад су се Богу молили (а Јевреји се моле вичући, и облачећи нарочито одело) нико се није чудио, нити им сметао, и није им се смејао – што је свакако требало очекивати од тако грубог народа као што су Руси. Напротив, посматрајући Јевреје, говорили су: "да им вера налаже да се тако моле", и пролазили су мимо њих мирно, и скоро одобравајући. Међутим, исти ти Јевреји су се много туђили од Руса; нису хтели заједно ни да једу; гледали су Русе некако са висине; (и шта мислите где? у затвору!) уопште, показивали су гађење и нетрпељивост према руском "староседелачком" народу. Тако исто и по војничким касарнама, и свуд по целој Русији: навратите, распитајте: вређају ли Јеврејина као Јеврејина, као Жидова, због вере и обичаја? Нигде их не вређају, нигде у целом народу. Напротив, уверавам вас, и у касарнама, и свуда, руски прост човек и сувише види и разуме (то не поричу ни сами Јевреји) да Јеврејин неће са њим да једе, да га се гади, избегава и ограђује се од њега колико игда може. И, шта наступа? Уместо да се Рус увреди због тога, наш прост човек мирно вели: "таква им је вера, због вере с нама не једу, и избегавају нас" – а не зато што су зли. И схвативши тако виши узрок, Рус широкогрудо извињава Јеврејина. Понеки пут је мени падала на ум лудост да се питам: а шта би било да у Русији није три милиона Јевреја, већ Руса, а Јевреја осамдесет милиона? шта би било од тих Руса, и како би Јевреји према њима поступали? Да ли би дали да се Руси изједначе са њима у правима? Да ли би им дозволили да се слободно моле? Не би ли их одмах претворили у робове? И још горе! не би ли им и кожу скинули? Не би ли их сасвим искоренили, коначно упропастили, као што су радили с другим народима у старо доба, у почетку своје историје?... Уверавам вас, у руском народу нема мржње с предрасудом према Јеврејима; има међутим можда ненаклоности према њима, особито понегде, и то врло јаке. Без тога, изгледа, не може да се прође, тога има, али то се не јавља зато што је Јеврејин Јеврејин, не из племенске и религиозне неке мржње, већ из других разлога, за које није крив староседелачки народ, него баш сами Јевреји.


Jiangxi Green Radio 98.5 Китай - Радио онлайн. Слушать радио онлайн бесплатно. Интренет Радио. Онлайн радио слушать прямой эфир. Clover.fm Online Radio > Радио > Китай > Jiangxi Green Radio 98.5 Jiangxi Green Radio 98.5 Слушать онлайн Слушать Jiangxi Green Radio 98.5 в прямой эфире онлайн. Китай / Информационные радиостанция. Jiangxi Green Radio 98.5 слушать онлайн бесплатно. О станции: Jiangxi Green Radio 98.5 Jiangxi Green Radio 98.5 3/5 - 2 голосов


source: fineweb

text: Обновом главног здања из 1902. године, у Булевару војводе Мишића почела је реконструкција зграде старог парног млина. На комплексу површине 80 ари нићи ће 25.000 квадрата хотелског простора, пословна кула и гараже, а први гости очекују се 2013. године. Инвеститор „Соравија група” са партнерима Ерсте банком и Европском банком за обнову и развој у тај посао уложиће 55 милиона евра, каже Бернхард Ебнер, директор „Соравија групе” за Србију. Стари млин, заштићен као споменик културе, биће потпуно обновљен, задржаће аутентичне делове зграде под чији кров ће се уселити хотел са четири звездице. „Соравија” већ месецима разговара са познатим хотелским брендовима, тражећи онај чија ће плочица засијати на новом објекту. – Још преговарамо. Очекујем да ћемо до краја године знати ко ће бити оператер за нови хотел – каже Ебнер. Почетак градње пролонгиран је неколико пута од 2009. године, када је Секретаријат за урбанизам инвеститору издао све потребне дозволе. – Кашњења су директна последица финансијске кризе. Зато нас радује да смо упркос свим недаћама успели да покренемо Стари млин. Период до почетка реконструкције искористили смо да прилагодимо хотелске стандарде туристичкој и пословној клијентели – навео је Ебнер у писаном саопштењу за наш лист. Обнова је више пута одлагана и зато што је годинама највећи проблем атрактивне локације била нерешена имовина. Млином је некада газдовала Врачарска задруга, у којој је већински власнички удео имала породица Богдана Вељковића. После Другог светског рата нова власт одузела је земљиште и 18 објеката породици Вељковић. Никада није враћена старим власницима, а 1994. године део Старог парног млина, под нејасним околностима, изгорео је у пожару. Годину дана касније, општина Савски венац на чијој територији је млин, даје локацију фирми „Колинг” у замену за 800 квадрата стамбеног простора. Пре четири године планска комисија Скупштине града прихватила је урбанистички пројекат „Старог млина”, а „Колинг” је израдио идејно решење, али никада није започео градњу, јер је у међувремену продао комплекс „Соравија групи”. Д. М. ----------------------------------------------------------- Жрвањ историје Као Прво акционарско-лебарско удружење за прераду хране у Краљевини Србији, парни млин је основан 1901. године. Саграђен је годину дана касније и био је први млин – акционарско друштво у Србији. Осим парног погона, имао је и динамо машине, а 1912. први је млин у Србији који је електрификован. Између два светска рата, по обиму производње постао је један од највећих и најважнијих у Југославији.


Масовна туча у центру за мигранте у Обреновцу, напали и полицију! | Патриот Насловна Вести Масовна туча у центру за мигранте у Обреновцу, напали и полицију! Претходни текстУбице мог оца правда још није стигла Следећи текстАМЕРИЧКО ИСТРАЖИВАЊЕ: САД би изгубиле рат против Русије


ОБАВЕШТЕЊЕ О ПОДНЕТОМ ЗАХТЕВУ ЗА ДАВАЊЕ САГЛАСНОСТИ НА СТУДИЈУ О ПРОЦЕНИ УТИЦАЈА НА ЖИВОТНУ СРЕДИНУ - НИС НОВИ САД - ОПШТИНА ЖИТИШТЕ ВестиО општиниЛокална самоуправа— ПРЕДСЕДНИК ОПШТИНЕ— ЗАМЕНИК ПРЕДСЕДНИКА ОПШТИНЕ— ПОМОЋНИК ПРЕДСЕДНИКА ОПШТИНЕ ЗА ЛОКАЛНИ ЕКОНОМСКИ РАЗВОЈ— ПОМОЋНИК ПРЕДСЕДНИКА ОПШТИНЕ ЗА РАЗВОЈ ПРИВАТНОГ ПРЕДУЗЕТНИШТВА – МАЛИХ И СРЕДЊИХ ПРЕДУЗЕЋА — ПОМОЋНИК ПРЕДСЕДНИКА ОПШТИНЕ ЗА ТУРИЗАМ, ОМЛАДИНУ, СПОРТ И ИНВЕСТИЦИЈЕ— ПРЕДСЕДНИК СКУПШТИНЕ ОПШТИНЕ— ЗАМЕНИК ПРЕДСЕДНИКА СКУПШТИНЕ ОПШТИНЕ— СЕКРЕТАР СКУПШТИНЕ ОПШТИНЕ— СКУПШТИНА ОПШТИНЕ ЖИТИШТЕ— НАЧЕЛНИК ОПШТИНСКЕ УПРАВЕ— ЗАМЕНИК НАЧЕЛНИКА ОПШТИНСКЕ УПРАВЕ— ОПШТИНСКО ВЕЋЕ— ЗАШТИТНИК ГРАЂАНА ОПШТИНЕ ЖИТИШТЕОпштинска управа— Одељење за општу управу, скупштинске и заједничке послове—— Руководилац одељења за општу управу, скупштинске и заједничке послове—— Послови бирачког списка—— Послови административно техничког секретара и дактилографа—— Одсек скупштинских послова—— IT и преводилачки послови—— Пријемна канцеларија, писарница и архива——— Послови писарнице и архиве——— Послови пријемне канцеларије и архиве——— Послови писарнице, пријемне канцеларије и архиве——— Послови радних односа запослених и географског-информационог система (ГИС)—— Матичне службе——— Послови матичара——— Послови заменика матичара—— Послови матичара и месних канцеларија—— Служба заједничких послова— Одељење за привреду, урбанизам, путну привреду, стамбене и комуналне послове и заштиту животне средине—— Руководилац одељења за привреду, урбанизам, путну привреду, стамбене и комуналне послове и заштиту животне средине—— Послови урбанизма—— Статистичко-евиденциони послови у пољопривреди и закуп пољопривредног земљишта—— Послови заштите животне средине—— Градитељски и стамбено-комунални послови—— Имовинско правни послови— Одељење за буџет, финансије и трeзор—— Руководилац одељења за буџет, финансије и трeзор—— Шеф рачуноводства и аналитичар буџета—— Послови контисте, билансисте, књиговодства буџета и финансија фондова—— Послови благајника—— Послови ликвидатуре, административно-технички послови локалне пореске администрације и приватног предузетништва—— Служба за утврђивање и наплату јавних прихода—— Служба за израду пројеката—— Службеник за јавне набавке—— Стручни послови за област родне равноправности, креирање и управљање пројектима— Одељење за инспекцијске послове—— Руководилац одељења за инспекцијске послове—— Грађевински инспектор—— Просветни инспектор—— Комунални инспектор—— Инспектор за заштиту животне средине— Одељење за друштвене делатности—— Руководилац одељења за друштвене делатности—— Послови борачко-инвалидске заштите и друштвене бриге о деци—— Послови ликвидатуре за потребе борачко инвалидске заштите и друштвене бриге о деци—— Послови поверника за избеглице и прогнана лица, послови одбране и заштите од елементарних непогода—— Административно технички послови, технички послови за студентска и ученичка питањаE-Сервис грађана— Јавни позиви и конкурси—— Пољопривредно земљиште у државној својини—— Куд-ови и аматерске драмске секције—— Избегла, прогнана и расељена лица—— Јавни радови—— Заштита животне средине—— Послодавци—— Стручна пракса—— Инвалидна лица—— Жене у општини Житиште—— Спорт—— Једнократне финансијске помоћи—— Цркве и верске заједнице—— Награде и признања—— Грађевинско земљиште у јавној својини—— Урбанистички пројекти— Пољопривреда—— Захтеви за грађане— Друштвена брига о деци— Бесплатна правна помоћ— Борачко инвалидска заштита— Локална пореска администрација—— Одлуке о локалним порезима—— Захтеви за грађане— Заштита права пацијената— Јавне набавке—— Покренути поступци јавних набавки—— Извештаји— ГИС - Житиште— Бирачки списак— Градитељство и урбанизам—— Одлуке—— Издате дозволе—— Пројекти и планови— Лична стања грађана— Стицање статуса енергетски угроженог купца— Заштита животне средине—— Одлуке о ЗЖС— Инспекцијски послови—— Руководилац одељења——— Извештаји о раду одељења——— Планови рада одељења—— Формулари—— Грађевинска инспекија——— Контролне листе——— Извештаји о раду—— Комунална инспекција——— Контролне листе——— Извештаји о раду—— Инспекција за заштиту животне средине——— Контролне листе——— Извештаји о раду—— Просветна инспекција——— Контролне листе——— Извештаји о радуБуџетски корисници— Упутства и обрасци за буџетске кориснике— Месне заједнице—— МЗ Банатско Вишњићево—— МЗ Хетин—— МЗ Међа—— МЗ Српски Итебеј—— МЗ Нови Итебеј—— МЗ Торак—— МЗ Банатско Карађорђево—— МЗ Торда—— МЗ Честерег—— МЗ Банатски Двор—— МЗ Равни Тополовац—— МЗ Житиште— Предшколска установа — Библиотека— Културно просветна заједница— Туристичка организација— Основне школе—— Основна школа "Свети Сава"—— Основна школа "Никола Тесла"—— Основна школа "Милош Црњански"— Центар за социјални рад— Спортски савез— Црвени Крст— Јавна предузећа—— ЈКСП Екос Житиште—— ЈП Развој ЖитиштеКонтакт— Контакти— Webmail login updated 12:45 PM UTC, Apr 27, 2017 Најновије вести: ОБАВЕШТЕЊЕ О ЈЕДНОКРАТНОЈ ФИНАНСИЈСКОЈ ПОМОЋИ ПЕНЗИОНЕРИМА У 2017-тој години: Info E-Сервис грађана Јавни позиви и конкурси Заштита животне средине ОБАВЕШТЕЊЕ О ПОДНЕТОМ ЗАХТЕВУ ЗА ДАВАЊЕ САГЛАСНОСТИ НА СТУДИЈУ О ПРОЦЕНИ УТИЦАЈА НА ЖИВОТНУ СРЕДИНУ - НИС НОВИ САД ОБАВЕШТЕЊЕ О ПОДНЕТОМ ЗАХТЕВУ ЗА ДАВАЊЕ САГЛАСНОСТИ НА СТУДИЈУ О ПРОЦЕНИ УТИЦАЈА НА ЖИВОТНУ СРЕДИНУ - НИС НОВИ САД април 5, 2017 Текст обавештења о поднетом захтеву Документа Humidity: 41% Wind: 35.40 km/h 28 Apr 2017


text: JeeP - BJBikers Forum Octobar 30, 2006 O članu JeeP Rođendan 14.09.1989. XT 600 43F, MTS 1000DS jeep_ct@yahoo.com JeeP je odgovorio članu dcNiko u Mehanizacija Наручио сам оригинал, ваљда је и цена неки показатељ квалитета, овај дихтунг што је продувао два пута је 3000дин, а оригинал 60е 6772 odgovora Све сам сигурнији да је у питању само лош дихтунг главе. Видим да је Athena добра, јел је неко стављао оригинал Yamaha дихтунг? Nisi valjda onaj papirni stavio??? Nisam, kod mene je greska nisam dovoljno stegao glavu zato sto su mi slabi navoji Да ли можда неко зна шта све може бити узрок пуштања дихтунга главе? Видим да нисам једини који има тај проблем, мада се мени то десило по други пут у једној сезони. На мотору сам мењао клип и бушио цилиндар, и нисам стегао шраф испод главе које се налази између оба издува, па могу да кажем да је то узрок пропуштања дихтунга. Други пут сам носио главу на равнање, још једном лепо ошмирглао површину цилиндра на који належе дихтунг, опет по сервисном упутству притегао шрафове, наравно опет нов дихунг главе (исти произвођач http://www.ebay.co.uk/itm/MS-Motorcycle-Engine-Complete-Gasket-Set-YAMAHA-XT-600-H-84-86-/161729757806), овај пут нисам заборавио тај шраф испод главе, и опет ми се деси да је пропустио после пар стотина километара. Једино што ми пада на памет је да тај дихтунг није квалитетан, можда је за неку пензионерску вожњу, тако да планирам да купим оригинал Јамахин дихтунг, не знам шта би могло још да буде проблем. Guma Heidenau K60 130/80-18 temu je objavio JeeP u Prodajem Продајем задњу гуму са мог мотора Heidenau K60 130/80-18. Купио сам је нову на почетку ове сезоне и од тада је прешла 2500км, у супер је стању, DOT 2015. У замену долази само у обзир 100% off road гума сличних димензија, наравно 18'', у добром стању. Цена: 4500дин тел: 065/ 989 9891 Никола Пробај да замениш бобину, није скупа инвестиција. Требало би да одговара било која бобина која је за мотор који има CDI, да има само једну жицу/прикључак. Није скроз у фабричком стању, неко пре мене је преправио задњи део рама и ставио маску са стоп светлом од 2КF-a па је подигнут високо, задњи амортизер је такође од 2KF-a, што је супер јер може да се подеси висина и тврдоћа. Набавио сам мали хладњак уља који се качи са леве стране рама, додатно хлађење не шкоди Пошто је мотор био у лошем стању када сам га узео, одлучио сам одмах да урадим генералну и да акценат бацим на агрегат, не на изглед. Хоћу да са њим пређем брдо километра па ми није жао пара које сам уложио Од генералисања сам радио следеће: клип прва специјала 95.5, разбушен је цилиндар, комплет свих дихтунга у мотору, нови лежаји сем два комада које нисам могао да нађем, нови семеринзи, балансер радилице је наварен и обрађен на једном рукавцу где је био похабан, нов ланац брегасте, иридијумска свећица, нове ламеле и опруге квачила, нов филтер ваздуха. Уље сам сипао јефтиније Ipone па ћу на 1000км да мењам. Када сам урадио све горе поменуто, кренули су и први проблеми. Склопио сам мотор и после краћег времена се угасио. Констатовао сам да ми је намотај цркао, па сам премотао и мотор је опет упалио. Прешао сам 120км и док је мотор радио ја сам га угасио. После тога је опет био мртав. Затим сам купио друге намотаје и мотор је опет прорадио. После вожње од 80км, када сам га угасио, опет није хтео да упали све док се није охладио. После сам га палио још два пута и опет је остао без варнице. Све живо сам тестирао (намотаје поново, CDI, kill switch, pick up) и на крају је остала бобина. Ставио сам неку половну и гле чуда, мотор опет ради! Нисам знао да бобина може да тако прави проблем, да кад се угреје не ради па када се охлади опет проради. Ето можда ће неком помоћи моје искуство Сад мотор ради перфектно, кад је хладан највише из друге упали, кад је врућ увек из прве, наравно увек курблам полако пре паљења да наместим клип у гмт. Ево и ја да окачим доказе да сам се учланио у секту Омладинац из '86 је прешао свега 550km...али код мене и од урађене генералне Ако будем преправљао још један исправићу грешке Биће која слика, мада га нисам естетски сређивао јер ми је важнији агрегат. Нашао сам мајстора близу мене за намотавање жице, и дао ми је домаћи задатак да пребројим старе намотаје Био сам вредан и избројао сам 5237 намотаја, можда сам омашио пар десетина у бројању, иначе је жица 0.1, сад је његов ред да намота Скоро сам завршио преправљање једног ХТ-а из '85 у scrambler-a, исто 43F, па сам га вратио зету назад у Трст. Ево пар слика мог ручног рада http://imageshack.com/a/img922/4016/tlalCL.jpg http://imageshack.com/a/img924/3558/TcAlvO.jpg http://imageshack.com/a/img924/2011/2DZFTj.jpg http://imageshack.com/a/img921/5445/1zUio1.jpg Ево и ја да се учланим у секту са XT600 из '86 Мотор сам купио у лошем стању и без размишљања сам урадио генералну пошто планирам да га дуже возим. Упалих ја њега после генералне из трећег курблања, али је моја срећа трајала читава три минута пошто се мотор угасио. Нашао сам квар, цркао је главни намотај, па ми треба помоћ да ли неко зна у Београду или околини да има неко ко ради премотава намотаје? Kawasaki ZZR1100 '95 JeeP je odgovorio članu JeeP u Prodajem Не знам на шта мислиш, појасни ми или окачи неку сличицу са нета. Агрегат је пре неких годину дана остао без уља и притом је пролупао један летећи. Затим је "добар" мајстор обрадио радилицу и направио тај летећи, али је после извесног времена опет пролупао на истом. Остали делови агрегата су исправни. Сви делови за горе поменути мотор осим предње виљушке са точком и задњи точак. Мотор је био прешао 45000км. Питајте, качићу слике делова које вас буде интересовали. Kawasaki gpz500 '92 делови Точкови, штапови и пластике са стране су продати! Остала је пластика репа, штитник ланца и фар, њега сам заборавио да ставим (фар је 20е) Немам ништа више осим ових делова.


text: Тридесетпетогодишња Иванка неће имати званичну функцију нити ће примати плату. Према речима Горелика, она ће постати „очи и уши“ председника и давати му савете „широког спектра“. „Одрасло дете председника које је активно укључено у рад администрације — то је нова могућност“, рекао је Горелик. Према речима људи блиских кћерки председника САД, Иванка не види у својој новој улози ништа необично — она је дуго радила са својим оцем у „Трамповој организацији“, а била му је партнер и у шоу-програму „Шегрт“. Иванкин супруг Џаред Кушнер је главни саветник председнику Трампу.


text: Геополитика Реч геополитика потиче од грчких речи γη (земља) и πολιτική (политика). Овај термин је први употребио Рудолф Кјелен 1889. године. Употреба појма у Европи шири се у периоду између Првог и Другог светског рата, да би се после Другог светског рата његова употреба проширила на цели свет. У савременом политичком дискурсу, геополитика је често синоним за интернационалну политику. Геополитика је анализа географских утицаја на односе центара моћи у међународном контексту. Постоје уже и шире схватање геополитике. Уже схватање обухвата географско-детерминистичка схватања по коме географија одређује политику. У најширем схватању, геополитика означава свако довођење у везу појма географије и политике. Садржај Оснивачи[уреди] Термин се појављује у списима шведског професора Рудолфа Кјелена. Овим термином желео је да означи један од пет битних елемената своје теорије државе(поред Економополитике, Демополитике, Социополитике, и Картополитике) у делу Дражава као животни облик) За Кјелена геополитика је наука о држави као георгафском организму или појави у простору. Геополитику као науку утемељује Фридрих Рацел, професор географије у својим делима Антропогеографија, Политичка географија и Животни простор. Школе мишљења[уреди] Након Кјелена и Рацела, многи научници и чланови штабова покушавали су да развију геополитичку анализу. Можемо разликовати четири школе мишљења: Немачка школа[уреди] Заснована је теоријским приступима Фридриха Рацела. Геополитика добија на значају рођењем Трећег рајха у другој половини деветнаестог века који је желео да легитимише и ојача своју територијалну власт. Рацелов приступ је државу означавао као живо биће које роди, расте и када достигне свој пуни развој, пропада и умире. Да би држава живела и преживела она мора да шири своју територију. Док држава расте она тежи да заузме неопходни лебенсраум. Рацелов ученик, генерал и геополитичар, Карл Хаусхофер, геополитику је дефинисао као науку о зависности политичких догађаја од земљишног тла. Хаусхофер је бдућу организацију света поделио у три целине, тј. пан-области: пан-Америка, којом ће доминирати САД, пан-Европа, којом ће доминирати Немачка, пан-Азија, којом ће доминирати Јапан. Англо-америчка школа[уреди] Англо-америчка школа геополитике се односи на учења о преимућству копнене или о преимућству поморске моћи. Алфред Тајер Махан[уреди] Алфред Тајер Махан је сматрао да је величина једне нације уско повезена са морем, са његовом употребом у миру и контролом у рату. Покушао је да пронађе правилности у историји које су одређивале ко је имао превласт над морем. Сматрао је да је држава најтеже рањива на морским границама и износио пример Велике Британије. Халфорд Џон Макиндер[уреди] Енглески географ, Макиндер је сматрао да у глобалном сукобу мора и копна, превласт има копно, тачније државе које контролишу Хартленд средишљи део европског континента) . Често је цитиран његов силогизам да „Ко влада Источном Европом - влада пределом срца, ко влада пределом срца - влада светским острвом, ко влада светским острвом - влада светом.“ Николас Џон Спајкман[уреди] Мишљењу Халфорда Макиндера супротстављао се Николас Спајкман који је сматрао да су ивичне области Евроазије-Римленд војностратешки значајније од Хартланда и да контрола над том области обезбеђује светску доминацију.


text: Геологија (од грч. -{γεα [gea]}- — „земља“ и -{λογος [logos]}- — „расправа (дискусија)“) је наука која се бави проучавањем Земље, њеног настанка и процеса који су је обликовали, њеног састава и структуре. Научници, који се тим баве, називају се геолози. Реч „геологија“, први је употребио 1778. године Жан Анри Делик (1727—1817) а терминолошки је дефинисао 1779. године Хорас-Бенедикт од Сосура (1740—1799). Историјски развој Геологија је, уз астрономију, једна од најстаријих наука. Прва употреба геологије везана је за коришћење техничког камена као грађевинског материјала. Још у доба неолита, када се јављају прва насеља, људи су знали која је врста камена добра за коју потребу, па су за прављење алатки користили опсидијан и кремен, а за градњу мермер и кречњак. О томе сведоче археолошки налази. Прва знања о минералним сировинама, њиховом коришћењу и размени, јављају се пре пет хиљада година. У то доба су у Белгији и јужној Енглеској постојали подземни рудници кремена. Најстарији документи у којима се обрађују геолошке теме везани су за развој цивилизације у долини Нила. Из Египта потиче мапа настала 1160. п. н. е., на којој су приказани -{Wadi Hammamat}-, -{Wadi Atala}- и -{Wadi El-sid}-, са околином. На њој су приказани каменолом и рудник злата -{Bir Umm Fawakir}-, са бројним ознакама за поједине специфичне појаве на том подручју. Спознаје о врло сложеној проблематици постанка и развитка Земље јављале су се поступно, а неке датирају још из античких времена. Но, тек у 15. веку долази до покушаја систематизације знања о Земљи, а поступно се јављају и нови појмови као темељ геологије у настајању. Питагорејци су, још у 6. веку пре нове ере знали облик и положај Земље. Херодот је, у својим списима, описао делту Нила и закључио да се шири у море због приноса муља. Аристотел је бележио своја запажања о Земљи и њеном настанку. Такође, објашњавао је и разне појаве, нпр. да земљотреси настају када се масе ваздуха у земљи сукобе због разлике у температури и експлозивно је напуштају кроз пукотине и пећине. У делу -{Meteorologica}- објашњава настанак минерала. Уочио је и фосиле, али је сматрао да су то остаци организама који не живе у мору, већ испод земље. Сматрао је да имају неорганско порекло, да су неживе материје, као и да представљају неуспешне покушаје настанка живих бића. Теофраст, који је био Аристотелов ученик, написао је, 314. п. н. е., дело -{Peri Lithon}- (О стенама). Ово дело представља каталог минералних супстанци које су се користиле у тадашњем свету и вероватно је прва написана геолошка књига уопште. У њој се, по први пут, помињу називи великог броја минерала и стена. Страбон је разматрао постанак вулкана и земљотреса, али се углавном ослањао на идеје Аристотела. Такође је помињао могућност да су фосилни организми трагови живота у стенама. Овидије је изнео запажања о шкољкама које се налазе у планинама, и закључио да је земља некада била прекривена морем. Запазио је и да вода својим деловањем постепено снижава узвишења у рељефу. Увидео је да се тако добија материјал који се депонује током поплава и затим суши и очвршћава, чиме прелази у стену. Плиније Старији је написао прву енциклопедију, у 37 томова, названу -{Naturalis Historia}-. У њој је дао прецизан опис појединих минерала, укључујући њихов облик, кристалне пљосни и друга својства. Поредио је и тврдоћу минерала, и закључио да је дијамант најтврђи од свих минерала. У Кини је направљено доста инструмената и справа за геолошка испитивања. Стари Кинези су први конструисали гарнитуру за бушење бунара и први сеизмоскоп. У Кини је конструисан и први компас. Кинески научник Шен Ко (1031–1095) поставио је хипотезу о настанку копнених формација: он је запазио фосилне остатке шкољки у геолошком стратуму у планинама стотинама километара далеко од океана, на основу чега је претпоставио да је копно настало ерозијом планина и таложењем прашине . У средњем веку су остаци изумрлих организама најчешће сматрани „игром природе“ или доказима „општег потопа“. Но, већ је Леонардо да Винчи (1452—1519) упозорио да се једним „потопом“ не може објаснити распрострањеност фосилних остатака морских организама на копну. Осим тога, он је био свестан дугог трајања геолошке прошлости, а описао је и први геохемијски циклус (вода испире со из тла и односи је у море које се тако заслањује, а због издизања морског дна стварају се лагуне где се вода испарује и таложи нови слој, који опет може бити потопљен...). Леонардо да Винчи је схватио и однос ерозије тла и издизања копна (ерозија нарушава равнотежу у литосфери, а она се поновно успоставља издизањем). Шири интерес за геолошке проблеме изазвале су расправе између тзв. нептуниста и плутониста. Плутонисти, на челу са Џејмс Хатоном (1726—1797) су оживели запажање Страбона (1. век п. н. е.) држећи да су поједине стене настале у вези с вулканским ерупцијама. Названи су по богу подземља, Плутону. Нептунисти, на челу са Вернером су оживели стару идеју Талеса из Милета (7/6. век п. н. е.), приписујући постанак стена литосфере - води. Због тога су и добили назив према античком богу океана Нептуну. Сосур, (18. век) први је схватио да су нагнути слојеви последица кретања литосфере и продора старијих стена кроз млађе. Баумонт (19. век) први спознаје улогу раседа у постанку долине Рајне, а тврди и да тектонске силе настају због хлађења Земље и стезања. Жорж Кивје (1769—1832), природњак и зоолог, поставља темеље научног проучавања фосилних остатака организама. Вилијам Смит (1769. – 1839) примењује фосилне остатке за одређивање релативне старости стена Земљине коре . Уочава се и латерална различитост стена насталих у исто време, па тако настаје појам фација. Појам геосинклинале као лабилног седиментационог простора, насталог ломљењем и савијањем Земљине коре добија на значењу 1900. године када га је истакао Хауг при постанку уланчаних горских система а 1908. године предложио Френк Берсли Тејлор (1860—1938). Геосинклинала остаје у средишту интереса геолога све до 1960-их, када ју је делом истиснула концепција тектонике плоча. Важнији геолошки принципи Принцип актуализма (униформизма) је основни принцип у геологији који представља основно полазиште при свим разматрањима о развоју Земље. Он гласи: „Прошлост је кључ за разумевање садашњости“ односно процеси који владају данас су владали и у прошлости па посматрањем данашњих збивања можемо закључивати о геолошкој прошлости. Принцип суперпозиције први пут је (1669) потпуно објаснио дански природњак Николас Стено. Данас овај принцип подразумева да је у тектонски непоремећеним теренима сваки доњи слој старији од оног који га прекрива, али и да је слој у коме се налазе одломци неких стена настао касније од стена чије одломке садржи. Принцип еволуције пренет на Земљу своди се на закључак да је Земља током своје историје под дејством различитих процеса и различитих интензитета тих процеса претрпела бројне промене, те да се она стално мења (еволуира). Л. Доло (1893) формулисао је еволуцију Земље као неповратан процес („Закон иреверзибилитета“). Принцип интрузивних односа се бави пресеком интрузива. У геологији када магматска интрузија пресече формацију седиментних стена може се закључити да је магматска интрузија млађа од седиментних стена. Постоје бројни облици интрузива, укључујући лаколите, лополите, нек, сил, дајк. Поља, научно-стручне области, дисциплине, методе Вулканологија Вулканологија је наука о вулканима, лави, магми, и различитим геолошким и геофизичким феноменима везаним за вулканизам. Геолошко картирање Геолошко картирање је процес који се састоји од прикупљања података ранијих истраживања, анализе постојеће документације, теренског рада, анализе прикупљених података, израде геолошке карте, профила и пратеће техничке документације. Геомикробиологија Геомикробиологија је део научне дисциплине микробиологије. Поље истраживања геомикробиологије бави се улогом микроба и микробиолошким процесима у геолошким и геохемијским процесима. Она је важна посебно када се бави микроорганизмима у изданској води и јавним ресурсима пијаће воде. Геоморфологија Геоморфологија (γη, геос, „земља";μορφή, морфос, " облик";λόγος, логос сазнање) је наука о постанку и развићу облика у рељефу Земљине површи, који су настали под утицајем ендогених и егзогених процеса. Самим тим, геоморфолошка проучавања не могу се спроводити без доброг познавања геологије. Геотехника Геотехника је научно-стручна област, која се бави изучавањем својстава, стања и понашања геолошке средине као и законитости њихових промена под утицајем одређене инжењерске делатности и/или природних процеса. Она се бави условима и начинима побољшања својстава и њиховим прилагођењем конкретним инжењерским захтевима као и проблемима израде разноврсних геотехничких конструкција. Геофизика Геофизика ( = Земља, = својство, природа) је научна дисциплина, која проучава физичка својства Земљине унутрашњости. Геофизика проучава физичка поља Земље (гравитационо, магнетско, електрично) и њихову међусобну интеракцију, као и физичка својства која условљавају кретање сеизмичких таласа, кретање електричне струје, формирање магнето-телурског поља, итд. Геохемија Геохемија се бави изучавањем хемијског састава Земље и других планета, хемијских процеса и реакција које су одговорне за састав стена и тла, као и кружењем (миграција) материје и енергије које транспортују Земљине хемијске компоненте у времену и простору, и њихову интеракцију са хидросфером и атмосфером. Геохронологија Геохронологија (грчки ge = земља, chronos = време, доба, logos = изучавати) је наука која се бави утврђивањем апсолутне старости стена, фосила, и седимената са одређеним степеном толеранције зависно од метода који је коришћен. За ову грану историјске геологије користе се бројне методе за одређивање апсолутне старости. Глациологија Глациологија је наука која се бави проучавањем ледника, процесима њиховог настајања, као и проучавањем њиховог утицаја на животну средину. Реч глечер долази од латинског glacies што означава лед или мраз, logos - наука (расправа, дискусија). Даљинска детекција Даљинска детекција је метод прикупљања информација путем система који нису у директном, физичком контакту са испитиваном појавом или објектом. У геологији се анализом аероснимака и сателитских снимака прикупљају разноврсни геолошки подаци. Економска геологија Економска геологија је наука која се бави проучавањем минералних ресурса, као дела природних ресурса, њиховом валоризацијом, односно вредновањем минералних ресурса и прорачуном економских ефеката коришћења минералних ресурса. Нафтна геологија Нафтна геологија или Геологија лежишта угљоводоника посебно је подручје унутар геологије као научне гране. Обухвата бројне засебне дисциплине као изразите специјалности развијане деценијама, а у циљу бољег описивање лежишта нафте и гаса. Рудничка геологија Рудничка геологија се бави екстракцијом минералних ресурса из Земље. Неки од економски важних ресурса су драго камење, метали, различити минерали попут азбеста, перлита, лискуна, фосфата, зеолита, глине, пловућца, кварца, силицијум, и елемената као што су сумпор, хлор и хелијум. Инжењерска геологија Инжењерска геологија представља грану геологије која проучава чврсте стенске масе и тло у циљу извођења техничких (разних врста инжењерских) радова. Интеграцијом инжењерске геологије и механике тла, потом настанком механике стена а онда и геотехничких мелиорација она је унапређена и прерасла у научно-стручну област геотехнику. Историјска геологија Историјска геологија је наука која се бави проучавањем процеса, догађаја и свих промена на Земљи и у Земљиној кори у току њеног развоја, који траје око 4,5 милијарди година. Механика тла Механика тла, у ужем смислу, изучава и описује тло у простору на којем или унутар кога се гради. У механици тла проучавају се особине (својства) тла, које су битне са аспекта његовог садејства са различитим врстама објеката. Механика тла је предмет изучавања инжењерске геологије и геотехнике. Минералогија Минералогија је једна од наука о Земљи која се бави изучавањем минерала, њиховог хемијског састава, кристалне структуре и физичких својстава. Посебне дисциплине у минералогији изучавају процесе настанка минерала и појавне облике, баве се класификацијом минерала, њиховом географском дистрибуцијом (распрострањењем) као и могућностима употребе. Палеоклиматологија Палеоклиматологија је наука климатских промена од настанка Земље па током целе геолошке историје. Она користи податке добијене узорковањем из ледника, годова, седимената, и стена како би се установило климатско стање које је владало у прошлости на целој Земљи. Палеонтологија Палеонтологија је наука о развоју живота на Земљи, древних биљака и животиња заснована на фосилима, сведочанствима њиховог постојања сачуваним у стенама. Укључује проучавање фосила тела, трагова, брлога, одбачених делова, копролите, и хемијске остатке. Микропалеонтологија Микропалеонтологија је грана палеонтологије која се бави проучавањем микрофосила. Микрофосили, генерално, су фосили мало већи или не већи од милиметра, односно они фосили за чије проучавање је неопходна употреба микроскопа. Палинологија Палинологија је биолошка и геолошка дисциплина која проучава савремени и фосилни полен, палиноморфе (споре, цисте динофлагелата, акритархе, хитинозое и сколекодонте), као и партикулисани органски материјал (POM) и кероген из седиментних стена и минерала. Петрологија Петрологија (грчки πέτρα, петра, стена; λόγος, логос, сазнање (расправа, дискусија)) је наука која се бави изучавањем стена и условима њиховог настанка. Постоје три дела петрологије које одговарају изучавању три типа стена - петрологија магматских стена, петрологија седиментних стена и петрологија метаморфних стена. Регионална геологија Регионална геологија рашчлањује Земљу на поједине заокружене регије: континенте, океане, планинске системе, копнене водене базене, рудне појасеве и друге целине, приказујући њихову грађу, корисне сировине и друге елементе природне животне основе. Уз елементе стратиграфске и опште геологије, пажња се посвећује и проблемима усмереног интереса (минералне сировине, вода, могућност геотехничких захвата и др.), па постоји уска веза с инжењерском геологијом и хидрогеологијом, рудном геологијом, сеизмологијом, океанологијом итд. Седиментологија Седиментологија је геолошка дисциплина која обухвата праћење, моделирање и описивање различитих седиментационих процеса и њихових седимената на Земљиној површи и у њеној дубини. Ти су седименти исталожени у геолошкој прошлости, али се процес седиментације одвија и данас. Сеизмологија Сеизмологија је грана геофизике која се бави проучавањем земљотреса и кретања еластичних таласа кроз Земљу. Састоји се од посматрања и мерења природних тектонских вибрација. Такође обухвата проучавања ефеката земљотреса, као што су цунами таласи, али и изазване вулканске, тектонске, океанске и површинске процесе. Сеизмологија помаже у схватању тектонике Земљине коре, структуре унутрашњости Земље и предвиђању земљотреса. Спелеологија Спелеологија је научна дисциплина која се бави изучавањем пећина и других подземних крашких облика, њиховом структуром, физичким својствима, историјом стварања, организмима који их настањују, и процесима којим су настали (спелеогенеза) и којим се мењају током времена (спелеохронологија). Стратиграфија Стратиграфија је геолошка дисциплина која проучава и даје приказ еволуције Земље, од њеног постанка до данас. Она се бави издвајањем стратиграфских јединица (и у оквиру њих слојева и стена) са циљем дефинисања њихове старости и праћења промена које су се дешавале. Дакле, стратиграфија се бави идентификовањем и лоцирањем у времену догађаја који су се одигравали и много раније него што је човек постојао на Земљи. Биостратиграфија Биостратиграфија је део стратиграфије који се бави корелисањем и одређивањем релативне старости стратума на основу фосилних остатака који се у њима садрже. Литостратиграфија Литостратиграфија је дисциплина стратиграфије која се бави разврставањем геолошких стенских јединица на литостратиграфске јединице које носе своја имена. Хемостратиграфија Хроностратиграфија Хроностратиграфија ( chrónos = време; стратиграфија) је геолошка дисциплина која се бави утврђивањем апсолутне старости фосилних остатака и стена као и утврђивањем временског следа геолошке историје Земље. Хроностратиграфија старост утврђује на основу времена полураспада радиоактивних елемената у Земљиној кори. Структурна геологија Структурна геологија се бави проучавањем тродимензионалног распрострањења стенских маса водећи рачуна о историји деформација. Основни циљ структурне геологије је, да користећи прикупљена мерења геометрије стена, разоткрије информације о историји деформације стене, и на крају, спозна напонско поље које је изазвало проучавану деформацију и геометрију. Разумевање динамике напонског поља може бити повезано са важним догађајима у регионалној геолошкој историји. Тежи се разумевању структурног развоја одређеног подручја у односу на регионалне структурне деформације и у односу на тектонику плоча. Тектоника Геотектоника или краће, тектоника је дисциплина динамичке геологије и бави се покретима и деформацијама у Земљиној кори односно литосфери и то на глобалном нивоу, контактима појединих континенталних и океанских плоча које се крећу по горњем слоју астеносфере, тј. Земљином омотачу. Хидрогеологија Хидрогеологија је наука која се бави проучавањем подземних вода, њиховим пореклом, условима појављивања, законима кретања, физичкохемијским својствима, узајамним односима између атмосферске, подземне и површинске воде; као и могућношћу њиховог коришћења у одређене сврхе. Познати геолози Александар-Шандор Поповић Јован Жујовић Светолик Радовановић Коста Петковић Сава Урошевић Јеленко Михајловић Милорад Димитријевић Стеван Карамата Референце Литература


text: Каријеру почео у редовима ПАОК-а, да би се након пет година у црно-белом дресу преселио у Италију. Тамо је играо за Рому, а кратко је био и на позајмици у шпанској Валенсији. Након тога се враћа у Грчку и потписује за Олимпијакос, у чијим редовима остаје до 2011. године, с тим што је једну сезону провео на позајмици у Марусију. У лето 2011. године прелази у Спартак Санкт Петербург, да би након годину и по дана у Русији задужио опрему Барселоне. У шпанском гиганту се није задржао, те је уследио повратак кући, у редове Панатинаикоса из Атине. Наступао је две године за ПАО, а лета 2015. је прешао у атински АЕК. У сезони 2015/16. је бриљирао у редовима АЕК-а, проглашен је за најбољег стрелца регуларног дела сезоне у Грчкој лиги, а био је и део најбоље петорке сезоне.