text: МИСЛЕ ДА ЈЕ СВЕ САМО САН: Радост у дому породице која је добила стан у Београду у наградној игри Узми рачун и победи" | Новости МИСЛЕ ДА ЈЕ СВЕ САМО САН: Радост у дому породице која је добила стан у Београду у наградној игри Узми рачун и победи" Шћепан Маровић 13. 12. 2020. у 00:11 Фото: Никола Скендерија ВЕЛИКА срећа и радост владала је вечерас у дому породице Столић из Ресника која је у наградној игри "Узми рачун и победи" освојила стан у Београду. У шоку и неверици Бранислав, Ружица, Бојана и Бојан дочекали су репортере "Новости" у ускоро бившем дому, јер је од 6.600.000 коверата глумац Лука Рацо извукао баш ону са именом Бранислава Столића. Како за нас лист истиче син Бојан, он и мајка Ружица заједно су пратили извлачење на РТС-у ни не слутећи да ће им ове вечери среца бити толико наклоњена. - Када је прочитано име оца, нисам могао да дођем себи - искрено сумира прве утиске Бојан. - Мислио сам да није реално, где од толико пријава баш ми. Ноге су ми се одсекле, никада у зивоту нисам имао сличан осећај. Пресрећан сам због ове награде, Бог све види. ОНА ЈЕ ГУБИТНИЦА ВЕЧЕРИ: Жена остала без аутомобила у наградној игри Узми рачун и победи, а ево и зашто! 12. 12. 2020. у 18:51 ПОЧЕЛО ТРЕЋЕ ИЗВЛАЧЕЊЕ У ИГРИ УЗМИ РАЧУН И ПОБЕДИ: Пристигло је рекордних 4.666,326 коверата! 12. 12. 2020. у 18:25 ЉИЉАНА И ЗВАНИЧНО ПОСТАЛА ВЛАСНИЦА СТАНА: Министар Мали посетио срећну добитницу наградне игре "Узми рачун и победи 2020" (ФОТО) 11. 12. 2020. у 12:52 НА КОСОВУ ОСТАЛИ БЕЗ СВЕГА, 20 ГОДИНА ПОДСТАНАРИ: Стан у Београду у наградној игри отишао у праве руке 20. 01. 2020. у 19:49 Столићи су пореклом са Косова и Метохије, из призренског села Новаке. Они су се у Београд преселили после немилих догађаја и агресије на нашу земљу 1999. године. После неколико година у престоници, пет су провели у прихватном центру у Бањи Ковиљачи. Затим су се поново вратили у главни град, а на садашњој локацији, у улици Делови 18 у Реснику живе последњих осам година. Ти подаци показују да је стан заиста отисао у праве руке. Бранислав Столић није био у кући у тренутку извлачења, а радосне вести саопстене су му када је дошао. Од неверице није знао шта ће, а у почетку је мислио да се укућани шале. - Ни сада не могу да дођем себи, и даље мислим да је све ово само сан - прича за "Новости" Бранислав. - Одиграли смо око 15 коверти, а ћерка је уписивала податке. Нисам веровао да ово може да се деси, посебно што је толико коверти било у игри. Стан који је "освојила" породица Столић налази се у престоничком насељу "Земунске капије", и површине је око педесетак квадрата. Због епидемиолошких мера славље у Реснику неће бити могуће, али позива и честитки од 18 сати не мањка. - Када сам чула наше презиме, прво нисам могла да верујем - у неверици прица Ружица Столић. - Рекла сам сину да сачекамо прво да видимо јесу ли подаци правилно уписани. Ноге су ми се одсекле у тренутку, срце је поцело све јаче да лупа, био је прави шок. Вечерас нема спавања. Позиви стижу са свих страна, сви честитају и зову да провере да ли смо баш ми добили награду. Ћерки Бојани радосне вести јавила је најбоља другарица, а она је брзе-боје дојурила у Ресник да радост подели са најближима. Док смо седели у слављеничком амбијенту дома у Реснику, породица Столић је сво време била у контаку са њиховим другим сином Бобаном, који са породицом живи у Бањалуци. Он није скривао одушевљење што ће му се најмилији после неколико деценија тешке борбе коначно решити стамбено питање. Како каже Бранислав, сад је време за славље, а након тога следи потписивање уговора и селидба у свој нови дом у Земуну. узми рачун и победи Узми рачун и победи 2020 ресник Бранислав Столић Ружица Столић НАГРАДА ОТИШЛА У ПРАВЕ РУКЕ: Министар Мали потписао уговор са добитником стана у наградној игри "Узми рачун и победи 2020" МИНИСТАР финансија у Влади Републике Србије Синиша Мали и директор Републичке дирекције за имовину Јован Воркапић потписали су данас уговор са добитником стана у насељу Земунске капије у наградној игри "Узими рачун и победи 2020", Браниславом Столићем. 18. 12. 2020. у 17:19 E draze mi je nego da sam ga ja dobio. Sretno da bude. 13.12.2020. 06:48 Srecno Vam bilo dragi ljudi! 13.12.2020. 08:44 Srecno vam bilo u novom stanu dobri ljudi! 13.12.2020. 15:44 Kad sam procitao i video iz prilozenog ko je stan dobio !!! Obradovao sam se ko da sam ga ja dobio. 14.12.2020. 04:00 Mnogo mi je drago kada ovakva nagrada ode nekome kome je zaista potrebna.Sa srecom divni ljudi КОРОНА вирус је у последња 24 сата потврђен код 2.971 особе, а истовремено је од последица ове болести преминуло 35 пацијената. БЕЗ УПРАВНИХ ОДБОРА РТС И РТВ: Савет РЕМ одложен јер није било кворума САВЕТ Регулаторног тела за електронске медије (РЕМ) данас није изабрао нове чланове управних одбора РТС-а и Радио-телевизије Војводине, јер није имао кворум за одлучивање, будући да два члана из здравствених разлога нису могла да присуствују, објавило је Удружење новинара Србије (УНС). 15. 04. 2021. у 15:07 КОРАК БЛИЖЕ РЕШЕЊУ: Састанак Удружења фриленсера са Пореском управом након Владиног предлога ПРЕДСТАВНИЦИ Удружења фриленсера одржали су данас први састанак у министарству финансија након што је Влада усвојила предлог о опорезивању фриленсера прошле недеље. 15. 04. 2021. у 15:04 15:38 У КРИВАЈИ ВИШЕ НЕМА ЖИВОТА: Најдужа војвођанска река, од Бачке Тополе до ушћа у велики Бачки канал, постала је канализација 15:33 РЕКОРДАН БРОЈ ПАЦИЈЕНАТА У БОЛНИЦИ: Епидемиолошка ситуација у Кикинди и даље ванредна ИАКО је обе дозе вакцине против ковида 19 до сада примило 11.000 пунолетних грађана Кикинде, што је 25 одсто, а корону је преболело око 15 одсто, ситуација у овом граду и даље је ванредна. 15:31 У СТАНУ ПРОНАЂЕН ХЕРОИН: Кривичне пријаве Новосађанину и Бечејцу осумњиченима за продају и поседовање дроге НОВОСАДСКА полиција ухапсила је Г.Ј. (40) из овог града због постојања основа сумње да је учинио кривично дело неовлашћена производња и стављање у промет опојних дрога. 15:25 ВЕМИЋ: Девојке су орне, једва чекају да сутра почне меч ОДРЖАН је жреб за дуел Били Џин Купа између тениске репрезентације Србије и Канаде. 15:23 ПО ВАКЦИНУ У ТРЖНИ ЦЕНТАР: Весић саопштио најновију информацију у вези са имунизацијом Београђана 25 ВУЧИЋ САОПШТИО СЈАЈНУ ВЕСТ: Управо смо прешли број од три милиона вакцинисаних грађана 21 ПРЕЦИЗНО УПУТСТВО: Ево како да се пријавите за помоћ државе, незапосленима и до 200 евра (ФОТО) ПОРОДИЦА ПРЕМИНУЛОГ ЈЕРКОВИЋА У ШОКУ: Упала плућа била кобна по заштићеног сведока против Дарка Шарића


Битка на Куликовом пољу Битка на Куликовом пољу је једна од најзначајнијих битка у руској историји, која се збила 8. септембра 1380. против Татарске Златне Хорде. Поприште битке је било Куликово поље (данас Тулска област у Русији), поред реке Дон, где је након победе руски кнез Дмитриј Иванович добио надимак "Донски". Позадина битке[уреди] Након освајања Москве, у 13. веку под каном Батујем, Велика московска кнежевина је била поданик Златне Хорде којој је плаћала данак, али су руски кнежеви већ једно време тежили ка осамостаљењу од Татара. Године 1370. на чело Златне Хорде долази Мамај, који је за утврђивање својег положаја између ривала 1378. на Москву послао свог заповедника Мурзу Бегича, да присили московског кнеза Димитрија Ивановича на послушност али је татарска војска поражена у бици на реци Вожи где је пао и сам татарски војсковођа Мурзу Бегич. Две године касније на Москву је кренуо и сам Мамај, пре упада на руске територије склопио је савезништво са великим литванским кнезом и пољским краљем Владиславом II Јагелом и руским рјазањским кнезом Олегом, иначе великим противником кнеза Димитрија. Видевши надолазећу инвазију кнез Дмитриј је подигао војску и савезнике од града Коломна. Благослов пред битку је дао је свети Сергиј Радоњешки у Тројице-Сергијевој лаври у Сергијевом Посаду. Знајући да долазе литванска и рјазањска војска одлучио је одмах да нападне Татаре, пре него што се се уједине. Тако су се 8. септембра 1380. на Дону сусреле руске и татарске чете. Битка[уреди] Ујутро 8. септембра Куликово поље прекривала је магла. Видљивост се побољшала у 11 сати ујутро када су армије пошле једна на другу. Битка је започела дуелом двају најбољих војника, руског шампиона Александра Пересвета, калуђера из Сергјеве лавре којег је послао сам свети Сергеј Радоњешки, и Темир-мурза, на страни Татара. Оба војника су погинула већ у првом налету, само што је руски коњаник умро у седлу. У наставку битке Дмитриј Донски је заменио свој оклоп са бојаром Михаилом Бреноком, тако да се представљао као обичан витез. Татари су Михаила Бренока у најезди убили, мислећи да је реч о Димитрију Донском, који је бој завршио рањен тако да се због умора и дехидрације након истог онесвестио. После трочасовне борбе и након великих жртава Руси су победили битку бочним напада коњанице кнеза Владимира Храброг, принца Серпукова и Димитријевог братића. Тај напад је предводио Дмитриј Боброк, принц Волиније. Последице[уреди] Татарски вођа 1000 Мамај је побегао према Криму, где су га убили заверници. Мамаја је наследио кан Токтамиш, који је опсадао Москву две године након битке на Куликовом пољу - 1382. Куликовска битка је била прекретница у руској историји, јер су се након дуго времена уједнила скоро сва руска књажевства (23 руске кнежевине су учествовале у овој бици) и то под знамењима Православног хришћанства, благословени од стране преподобног Сергија Радоњешког. Извори[уреди] - ↑ Разин Е. А. История военного искусства VI — XVI вв. С.-Пб.: ООО «Издательство Полигон», 1999. — Тираж 7000 экз. ISBN 978-5-89173-040-3 (VI — XVI вв.). ISBN 978-5-89173-038-0. (Военно-историческая библиотека)[1] - ↑ Карнацевич В. Л. 100 знаменитых сражений. — Харьков. 2004. pp. 139 - ↑ Мерников А. Г., Спектор А. А. Всемирная история войн. — Минск., 2005. Литература[уреди] - Јелачић, Алексеј (1929). Историја Русије. Београд: Српска књижевна задруга. - Миљуков, Павел (1939). Историја Русије. Београд: Народна култура.


Зашто недужни људи лажно признају? - Инфо - 2020 Зашто би неко ко је невин признао злочин? Истраживања нам говоре да не постоји једноставан одговор, јер много различитих психолошких фактора може некога навести на лажно признање. Врсте лажних исповести Према Саулу М. Кассину, професору психологије на Виллиамс колеџу и једном од водећих истраживача феномена лажне исповести, постоје три основне врсте лажних признања: Добровољна лажна признања Лажне исповести Интернализована лажна признања Док се добровољне лажне исповести дају без спољних утицаја, друге две врсте се обично врше спољним притиском. Већина добровољних лажних признања резултат је тога што је особа желела да постане позната. Класичан пример ове врсте лажне исповести је случај отмице Линдбергха. Више од 200 људи се јавило да признају да су отели бебу чувеног авијатора Цхарлеса Линдбергх-а. Научници кажу да су такве врсте лажних признања потакнуте патолошком жељом за ноторношћу, што значи да су резултат ментално поремећеног стања. Али постоје и други разлози због којих људи добровољно лажно признају: Због осећаја кривице због прошлих преступа. Немогућност разликовања чињеница од фикције. Да помогнемо или заштитимо правог криминалца. У друге две врсте лажне исповести особа се у основи исповеда јер виде исповедање као једини излаз из ситуације у којој се тада нашла. Лажне исповести одговарајуће су оне у којима се особа признаје: Да би се избегла лоша ситуација. Да би се избегла стварна или подразумевана претња. Да бисте стекли неку врсту награде. Класичан пример усаглашеног лажног признања је случај да је женска тркачица из 1989. године претучена, силована и остављена мртва у Централном парку у Њујорку, у којој је пет тинејџера дало детаљна видео снимка признања злочина. Откривено је да су признања потпуно лажна 13 година касније када је прави починилац признао злочин и био повезан са жртвом путем ДНК доказа. Петорица тинејџера признала су се под екстремним притиском истражитеља само зато што су желели да се брутална испитивања престану и речено им је да могу отићи кући ако признају. Интернализоване лажне исповести Интернализована лажна признања настају када током испитивања неки осумњичени верују да су у ствари починили злочин због онога што им испричају испитивачи. Обично су људи који израђују лажна признања, верујући да су у ствари криви, иако се не сећају злочина, обично: Млађи осумњичени. Уморна и збуњена испитивањем. Високо сугестивни појединци. Испитаници су изложени неистинитим информацијама. Примјер интернализованог лажног признања је полицијски службеник из Сеаттлеа Паул Инграм који је признао да је сексуално напао своје двије кћери и убио новорођенчад у сотонским ритуалима. Иако никада није било доказа да је икада починио такве злочине, Инграм је признао након што је прошао кроз 23 испитивања, хипнотизам, притисак његове цркве да призна, а полицијски психолог му је пружио графичке детаље о злочинима који су га уверавали да су сексуални преступници често потискивати сећања на њихове злочине. Касније је Инграм схватио да су његова „сећања“ на злочине лажна, али осуђен је на 20 година затвора због злочина који није починио и који се заправо никада не могу догодити, изјавио је Бруце Робинсон, координатор за консултанте за верску толеранцију у Онтарију . Развојне хендикепиране исповести Друга група људи подложних лажним признањима су они који су хендикепирани у развоју. Према Рицхарду Офсхеу, социологу са Универзитета у Калифорнији, Беркелеи, "Ментално ретардирани људи пролазе кроз живот тако што су се смјестили кад год дође до неслагања. Они су научили да често гријеше; за њих је слагање да су начин преживљавања. . " Сходно томе, због прекомерне жеље да удовоље, посебно државним личностима, добијање особе са потешкоћама у развоју да признају злочин "је попут узимања слаткиша од бебе", каже Офсхе. Саул М. Кассин и Гисли Х. Гудјонссон. "Истински злочини, лажне исповести. Зашто недужни људи признају злочине које нису починили?" Научни амерички ум Јун 2005. Саул М. Кассин. "Психологија доказа о признању" Амерички психолог, Вол. 52, бр. 3. Бруце А. Робинсон. "Лажне исповести одраслих" Правда: одбијен магазин. Погледајте видео: Хероји одбране 1999. цео филм - Овако се заиста бранио Космет. Oво је права ИСТИНА. (Може 2020). Како се извинити и рећи "Жао ми је" на немачком Манотска пећина - рани модерни људи ван Африке и у Левант Америчка револуција: генерал Тхомас Гаге Copyright 2020 \ Информативни ресурс - о свему на свету \ Зашто недужни људи лажно признају?


source: wikipedia

text: 3. фебруар је тридесет четврти дан у години у Грегоријанском календару. 331 дан (332 у преступним годинама) остаје у години после овог дана. Догађаји 1377 — Папски кондотјери су убили више од 2000 становника Чезене у Чезенском крвопролићу. 1509 — Португалска морнарица је поразила удружену флоту Османског царства, Млетачке републике, султана Гуџарата, мамелучког Египта, Заморина од Калкуте и Дубровачке републике у бици код Дија. 1591 — У немачком граду Торгау основана Немачка протестантска лига. 1781 — Британске снаге су заузеле низоземско острво Свети Еустахије након само два пуцња из топа. 1787 — Милиција предвођена генералом Бенџамином Линколном је разбила преостале учеснике Шејсове побуне у Питершаму, Масачусетс. 1807 — Амерички Конгрес је образовао Територију Илиноис. 1813 — Побуњеничка војска под командом Хосеа де Сан Мартина је победила шпанску војску у бици код Сан Лоренца. 1830 — На мировној конференцији у Лондону, Грчкој призната независност од Отоманског царства, у чијем је саставу била од 1453. 1867 — Принц Муцухито у 14. години постао јапански цар Мејџи. 1870 — Ратификован је Петнаести амандман на устав САД којим је загарантовано гласачко право без обзира на расу. 1881 — Потписан уговор о изградњи пруге Београд-Ниш, прве железничке пруге у Србији. 1913 — Ратификован је Шеснаести амандман на устав САД којим је федералној влади дато право уведе и прикупља порез на приход. 1917 — САД су у Првом светском рату прекинуле дипломатске односе с Немачком, после саопштења Берлина да ће почети неограничен подморнички рат. 1919 — У Паризу одржана прва седница Лиге народа, девет дана после оснивања те светске организације. 1941 — Немачка је силом поново поставила Пјера Лавала на дужност у окупираној Вишијевској Француској. 1943 — Британски авиони у Другом светском рату бомбардовали немачки град Хамбург. 1945 — Амерички авиони у Другом светском рату избацили 3.000 тона експлозива на Берлин, а америчке трупе на Филипинима преузеле Манилу од Јапанаца. 1958 — Потписан споразум о економској унији Белгије, Холандије и Луксембурга. 1959 — Амерички музичари Бади Холи, Ричи Валенс и Џ. П. Ричардсон су погинули у паду авиона код Клир Лејка, Ајова. 1969 — Палестински национални конгрес изабрао Јасера Арафата за шефа Палестинске ослободилачке организације. 1973 — У Јужном Вијетнаму на основу мировног споразума потписаног у Паризу ступио на снагу прекид ватре. 1977 — Снаге лојалне потпуковнику Менгисту Хајле Маријаму убиле шефа привремене војне владе Етиопије, генерала Тефери Бентија, и његове најближе сараднике. 1981 — Гро Харлем Брунтланд после оставке Одвара Нордлија изабрана за прву жену-премијера Норвешке. 1989 — Парагвајски председник Алфредо Стреснер је збачен у војном пучу који је предводио Андрес Родригез. 1994 — Председник САД Бил Клинтон укинуо трговински ембарго Вијетнаму, заведен по завршетку Вијетнамског рата 1975. 1995 — НАТО одржао прву војну вежбу на територији некадашње Источне Немачке. 1996 — У земљотресу на југозападу Кине погинуло више од 300 људи. На основу Дејтонског мировног споразума, 57.000 припадника међународних снага за одржавање мира стигло у Босну и Херцеговину. Успостављено 10 бригадних и три дивизијска главна штаба. 1998 — Амерички војни авион „ЕА-6Б“ летећи прениско ударио у кабл успињаче у зимском туристичком центру Кавалезе на северу Италије. У гондоли која је пала са 200 m погинуло свих 20 људи. 2000 — Приликом напада албанских екстремиста на аутобус УНХЦР-а на Косову убијена двојица Срба, а у сукобима руских припадника Кфора с Албанцима рањено више особа. У наредним данима талас насиља, у којем је страдало девет особа, захватио северни део Косова. 2002 — У снажном земљотресу који је погодио турску провинцију Афјон 43 особе погинуле, повређено њих 300, а више од 600 кућа оштећено. 2003 — Амерички рок-продуцент Фил Спектор, ухапшен због убиства. 2006 — На суду Босне и Херцеговине почело прво суђење за геноцид у босанскохерцеговачком правосуђу. Једанаест је оптужених за злочине који су се десили у Сребреници и Кравицама. Египатски путнички брод „Ал Салам 98" је током ноћи потонуо у Црвеном мору. На броду се налазило преко 1400 особа. До сада је око 100 преживјелих спашено. 2008 — У другом кругу председничких избора у Србији, Борис Тадић, кандидат Демократске странке, победио Томислава Николића, кандидата Српске радикалне странке. 2015 — У Међународном суду правде у Хагу одбачене тужба Хрватске против Србије, као и противтужба Србије за геноцид. Рођења 1807 — Џозеф Џонстон, амерички генерал и војсковођа. (прем. 1891) 1809 — Феликс Менделсон, немачки композитор и диригент. (прем. 1847) 1826 — Волтер Баџот, енглески писац, економиста и новинар. (прем. 1877) 1859 — Хуго Јункерс, немачки инжењер и пројектант авиона. (прем. 1935) 1874 — Гертруда Стајн, америчка књижевница. (прем. 1946) 1887 — Мијат Мијатовић, српски адвокат и певач. (прем. 1937) 1893 — Гастон Жулија, француски математичар. (прем. 1978) 1898 — Алвар Алто, фински архитекта. (прем. 1976) 1909 — Симон Вејл, француска филозофкиња, хришћански мистик и политичка активисткиња. (прем. 1943) 1933 — Полде Бибич, словеначки глумац. (прем. 2012) 1936 — Светислав Вуковић, српски радијски и ТВ водитељ, новинар и текстописац. (прем. 2019) 1939 — Мајкл Чимино, амерички редитељ, сценариста, продуцент и писац. (прем. 2016) 1943 — Блајт Данер, америчка глумица. 1946 — Стивен Макхати, канадски глумац. 1950 — Памела Франклин, британска глумица. 1955 — Момир Рнић, српски рукометаш и рукометни тренер. 1958 — Милутин Достанић, српски математичар. 1960 — Јоахим Лев, немачки фудбалер и фудбалски тренер. 1964 — Михаел Румениге, немачки фудбалер. 1968 — Владе Дивац, српски кошаркаш. 1970 — Ворвик Дејвис, енглески глумац, сценариста, продуцент, редитељ, комичар и писац. 1975 — Маркус Шулц, немачко-амерички ди-џеј и музички продуцент. 1976 — Ајла Фишер, аустралијска глумица и списатељица. 1976 — Тијана Дапчевић, македонско-српска музичарка. 1977 — Деди Јанки, порторикански музичар, музички продуцент и глумац. 1978 — Жуан Капдевила, шпански фудбалер. 1978 — Метју Нилсен, аустралијски кошаркаш. 1984 — Сад ел Харти, фудбалер Саудијске Арабије. 1985 — Џастин Долман, амерички кошаркаш. 1985 — Андреј Костицин, белоруски хокејаш на леду. 1988 — Грегори ван дер Вил, холандски фудбалер. 1988 — Абиола Дауда, нигеријски фудбалер. 1989 — Габор Каса, српски бициклиста. 1989 — Слободан Рајковић, српски фудбалер. Смрти 994 — Вилијам IV Аквитански, аквитански војвода. (рођ. 937) 1014 — Свен I Рашљобради, дански краљ. (рођ. 960) 1116 — Коломан, угарски и далматинско-хрватски краљ. (рођ. отприлике 1070) 1161 — Инге I Грбави, норвешки краљ. (рођ. 1131) 1399 — Џон од Гента, белгијско-енглески политичар. (рођ. 1340) 1451 — Мурат II, османски султан. (рођ. 1404) 1468 — Јохан Гутенберг, немачки проналазач. (рођ. 1398) 1862 — Жан Батист Био, француски физичар, астроном и математичар. (рођ. 1774) 1915 — Вељко Чубриловић, српски учитељ. (рођ. 1886) 1924 — Вудро Вилсон, амерички државник. (рођ. 1856) 1925 — Оливер Хевисајд, енглески електротехничар, математичар и физичар. (рођ. 1850) 1935 — Хуго Јункерс, немачки инжењер и пројектант авиона. (рођ. 1859) 1955 — Василиј Блохин, совјетски генерал-мајор. (рођ. 1895) 1959 — Бади Холи, амерички музичар. (рођ. 1936) 1959 — Ричи Валенс, амерички музичар. (рођ. 1941) 1959 — Џ. П. Ричардсон, амерички музичар. (рођ. 1930) 1975 — Ум Култум, египатска певачица, глумица и текстописац. (рођ. 1898) 1989 — Нина Кирсанова, балерина, кореограф и педагог. (рођ. 1899) 1989 — Џон Касаветес, амерички филмски режисер и глумац. (рођ. 1929) 1994 — Фредерик Коплстон, енглески историчар филозофије, језуит и филозоф. (рођ. 1907) 1997 — Бохумил Храбал, чешки књижевник. (рођ. 1914) 2005 — Ернст Мајр, немачко-амерички биолог. (рођ. 1904) 2010 — Јован Буљ, саобраћајни милиционер. (рођ. 1939) 2011 — Марија Шнајдер, француска глумица. (рођ. 1952) 2011 — др. Јелена Милоградов-Турин, астроном, професор Природно-математичког факултета у Београду, председник Астрономског друштва Србије. (рођ. 1935) 2016 — Јожеф Каса, српски политичар, економиста и банкар мађарског порекла. (рођ. 1945) 2016 — Џо Аласки, амерички глумац који је позајмио глас Душку Дугоушку и Патку Дачи. (рођ. 1952) 2019 — Мати Никенен, фински ски скакач. (рођ. 1963) 2019 — Новак Бошковић, српски рукометаш. (рођ. 1989) 2019 — Децл, руски музичар. (рођ. 1983) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Преподобног Максима Исповедника Блаженог Максима Грка Светог мученика Неофита Свету мученицу Агнију Референце 203


source: fineweb

text: Њих је у среду око четири сата изјутра испред локала „Моја кафаница” у Новом Саду металном шипком до смрти тукао радник обезбеђења Стеван Јосић звани Сима Страхота (34), који је ухапшен. Полиција трага за осталим учесницима туче. Ухапшен и саучесник осумњиченог за убиство навијача! Како се незванично сазнаје, убијени Јовановић се пре туче проводио у оближњем локалу у друштву једне девојке и мушкарца. - Био је бахат и гласан, урлао је по локалу и диктирао музику - наводе очевици. Из локала је, према речима нашег извора, пијан дозивао пријатеље да му се придруже, говорећи им да иде „наша музика“. Иако корпулентан, он, међутим, није деловао спремно за тучу, јер је још патио од последица рањавања - шепао је, био је погурен, из руке му је вирила метална шипка, а користио је и штуле. Касније су прешли у „Моју кафаницу“, где је у бахаћењу Гидру подржавао и Роклицер, који је, наводно, тада и започео тучу. Шта се тачно дешавало показаће истрага, али према речима лекара из Хитне помоћи, претученим младићима није било спаса. Убијени Гидра је један од људи из новосадског криминалног миљеа, који се током ове године често помињао. Летос је рањен на плажи Штранд, а тешко је рањен и у септембру ове године у сачекуши у насељу Грбавица, испред стана у којем је живео. Тада је нападач који се довезао „аудијем“ на њега испалио рафал из „калашњикова“, меци су га погодили у десну потколеницу, десну бутину, лево колено и десну надлактицу, а задобио је и прелом десног рамена. Гидра је пре тога летос рањен у навијачком обрачуну на Штранду у ногу, а тада је полицији испричао да је пуцао у самог себе, и то случајно. Против њега је било поднето 38 кривичних пријава, од којих су неке за најтежа кривична дела, као што су држање у заточеништву, силовање, продаја дроге, напад на полицију и друге, а два пута је робијао. Теретили су га да је пуцао на човека у пуном градском аутобусу, док је у сачекуши ранио младића у Футогу, а ранио је и припадника обезбеђења једне новосадске дискотеке. Роклицер је познат органима гоњења због крађа и условно је осуђен због тих кривичних дела. Бројке 26 година је имао Јовановић кад је убијен 38 кривичних пријава је поднето против њега 5 пута је осуђиван 5 пута је кажњаван због ремећења ЈРМ 2 пута је робијао 2 атентата је преживео Ситни криминалац Роклицер је познати навијач Звезде. Познат је као ситни криминалац. Трудио се да скрене пажњу на себе, а за њега се причало да је знао да наточи бензин на пумпи и да то не плати. Роклицер је познат органима гоњења због крађа, а условно је осуђен због тог дела. Kако је ухапшен убица погледајте на видеу: Извор: Ало


2015 »Јануар 2015Фебруар 2015Март 2015Април 2015Мај 2015Јун 2015Јул 2015Август 2015Септембар 2015Октобар 2015Новембар 2015Децембар 20152016 »Јануар 2016Фебруар 2016Март 2016Април 2016Мај 2016Јун 2016Јул 2016Август 2016Септембар 2016Октобар 2016Новембар 2016Децембар 20162017 »Јануар 2017Фебруар 2017Март 2017Април 2017Мај 2017 ПОЧЕТНА ВЕСТИ Данас је Велики петак ВЕСТИ - апр 29, 2016 Велики петак је једини дан у години кад у хришћанским црквама нема свакодневне службе, већ се слави успомена на Христово распеће. У нашим храмовима по подне се износи плаштаница (платно на коме је приказано полагање Христово у гроб), коју верници целивају све до Васкрса. Плаштаница се поставља на посебно украшен сто, испред олтара. На Велики петак се не пева и не весели се, а у црквама не звоне звона У последњој недељи, од Великог четвртка, све је посвећено припреми ускршњих јаја, фарбању, мешењу колача... У неким крајевима јаја се фарбају или у четвртак или у суботу, због тога што се верује да на Велики петак не треба ништа радити због жалости за Исусом Христом. Међутим, како данас жене имају превише обавеза, јаја се фарбају и петком. Јајету се од најстаријих времена придавала велика пажња јер се веровало да је свет настао управо из њега. У хришћанству се јаје сматра симболом живота јер асоцира на буђење природе, бујање вегетације, рађање и плодност. Посте сви, чак и деца Црква за Велики петак прописује најстрожи пост, од чега су изузети само сасвим мала деца, веома стари људи и тешки болесници. И у нашем народу је био обичај да се на Велики петак ништа не једе и да само једном у току дана смеју да се узму кафа или мало воде. Прво јаје се фарба у црвену боју и зове се чуваркућа. Чува се у кући до уочи Ђурђевдана, када се са разним биљем стави у воду да преноћи. Ујутру се сви укућани умију том водом да буду здрави и румени као јаје, а онда се чуваркућа носи у виноград, јер се верује да штити од града. Чуваркућа може да се чува и у кући, све до наредне године, када се боји ново јер се верује да чува кућу од спољних несрећа. Деца се Ускрсу радују због шарених јаја Црвена боја је боја радости, а како је Васкрс најрадоснији празник, јер означава победу живота над смрћу, зато се јаја фарбају у црвено. Остале боје нису у духу хришћанске традиције, али се деца таквим јајима највише радују, нарочито ако су украшена сличицама јунака из цртаћа. На Велику суботу чине се добра дела Велика, страсна или завалита субота се, као и цела седмица, убраја у велике дане. Назив страсна прихваћен је посредством цркве, која подсећа на Христово страдање, док назив завалита субота упућује на то да ваља учинити какво добро или милосрдно дело. Са малом свећом у руци храм се обилази три пута На поноћно бдење између суботе и недеље иде се породично или са пријатељима. Тренутак кад храм остане у потпуном мраку, а онда се, уз светлост само једне воштанице зачује: „Христос Воскресе“ и громки одговор: „Ваистину воскресе“. Са свећом у руци три пута се обилази храм да би се у њега поново ушло провлачењем испод плаштанице, коју на улазним вратима храма држе свештеници. извор: http://zena.blic.rs/Porodica/40863/Znate-li-sta-treba-da-radite-na-Veliki-petak Прочитај без интернета: Скини ПДФDownload mobiШтампај 3 гласa ТАГОВИВелики Петакускрсфарбање јаја претходни текстЦензусом се „спашава“ Србијаследећи текстВелики Петак СЛИЧНИ ТЕКСТОВИ апр 10, 2017 Велики Петак на Косову и Метохији (Видео) мај 2, 2016 АКТУЕЛНО


Одлука Хашког трибунала да покојног Слободана Милошевића ослободи свих оптужби за ратне злочине почињене током рата у Босни, поново доказује да би све тврдње НАТО-а о такозваним званичним непријатељима требало прихватати с огромном резервом За протеклих двадесет и нешто година, неоконзервативни & a5a #1082;оментатори и либерални интервенционисти користили су сваку могућу прилику да нам објасне да је Милошевић (који је, иначе, био демократски изабрани председник државе у којој је, у то време, слободно деловало више од 20 политичких партија!) заправо био злокобни, геноцидни диктатор; човек кога треба кривити за смрт СВИХ који су на Балкану страдали током деведесетих, пише у свом блогу објављеном на сајту РТ, Ник Кларк, новинар, публициста и писац. 3ffa Званични наратив исти онај којим нам је 2003. године објашњено да Ирак поседује оружје за масовно уништење и које може да буде лансирано у року од 45 минута био је чиста обмана, али осмишљена тако да оправда операцију смене режима у Србији, коју су елите на Западу тако дуго прижељкивале. Закључак Хашког трибунала да је један од највећих политичких демона наше ере, заправо, невин човек који није починио зверства и злочине за које је оптужен требало је да буде један од главних наслова у свим светским медијима. Али није. Чак је и сам Хаг одлучио да закључак о Милошевићевој невиности сахрани негде дубоко у текст пресуде лидеру босанских Срба Радовану Караџићу, дугом 2.590 страна. Караџић је, подсетимо, у марту 2016. године проглашен кривим за геноцид (у Сребреници), ратне злочине и злочине против човечности. У Хагу није било ни званичне објаве да је Милошевић невин, ни конференције за новинаре тим поводом. Једини коме треба да захвалимо за то откриће је предани истраживач и новинар, Енди Вилкоксон, који је на хашки закључак о непостојању Милошевићеве кривице наишао током пажљивог читања пресуде Караџићу. А како је све некад било другачије! Суђење Милошевићу, такозваном Балканском касапину, почело је у фебруару 2002. године. У то време, све и да сте били закључани у неком ормару, до детаља бисте знали шта се дешава у Хагу. Си-Ен-Ен је уживо преносио суђење, најважније још од Нирнбершког процеса. Унапред се подразумевало да је Милошевић крив о томе није било никакве дискусије. Кад стигне пресуда, и он нестане у тој ћелији, никада нико више ништа о њему неће чути!, изјавила је тада америчка адвокатица Џудит Армата, из Коалиције за међународну правду организације у чијем је управном одбору саветодавни члан био и некадашњи амерички амбасадор у Југославији, Ворен Цимерман. Било кога ко се у то време уопште усудио да се супротстави НАТО-у по питању кривице бившег председника Србије и Југославије за ратне злочине, Империјални Истеривачи Истине називали су Милошевићевим адвокатом и оптуживали га за негирање геноцида. Међутим, усред читаве те халабуке око суђења века, веома брзо је постало јасно да се тужилаштво суочава с огромним проблемима Сандеј тајмс је чак цитирао једног стручњака за међународно право, који је тврдио да би преко 80 одсто уводних речи тужилаца било који британски суд моментално одбацио као рекла-казала. Моја скромна процена је да је чак и то блага квалификација. Милошевићево суђење је било шоу Проблем је, заправо, био у томе што се у Милошевићевом случају радило о шоу суђењу, у којем је геополитика важнија од чврстих доказа. Не сме се заборавити да је оригинална оптужница против њега, у вези с нk 4000 2;водним геноцидом и ратним злочинима почињеним на Косову, објављена у мају 1999. године, усред НАТО бомбардовања Југославије односно, у време када рат на Косову није баш ишао по плану који су претходно сковале Сједињене Државе и њихови савезници. Оптужница је, то је било јасно као дан, била осмишљена тако да повећа притисак на Милошевића, како би се он повиновао захтевима НАТО-а. Међутим, проблем за Алијансу био је у томе што је, у тренутку кад је требало да почне суђење бившем српском и југословенском председнику, већ почео да се расплиће и наратив у вези с Косовом. Мутне тврдње Сједињених Држава и њихових савезника о геноциду, о стотинама хиљада мртвих које је тада бележио велики Џон Пилџер испоставиле су се као лажне. У септембру 2001. године, чак је и суд Уједињених нација званично признао да на Косову није било геноцида. Тако су, у покушају да напумпају све слабији случај који (ни)су имали против Милошевића, тужиоци у Хагу морали да подигну нову оптужницу овог пута за рат у Босни. Слоба је оптужен за суделовање у заједничком злочиначком подухвату наводном планском убијању и етничком чишћењу босанских Хрвата и Муслимана, с циљем да се формира такозвана Велика Србија. У нормалним случајевима, кад се некоме суди за злочин, прво се прикупе докази, па се онда ако се процени да доказа има довољно подиже оптужница. Међутим, у Милошевићевом случају све се десило потпуно супротно: оптужен је из политичких разлога, а тек након тога је почео лов на доказе. Велика иронија је била и у томе што је бивши југословенски председник добио јавну похвалу америчког председника Била Клинтона за улогу коју је одиграо у процесу потписивања босанског мировног споразума 1995. године у Дејтону, у америчкој савезној држави Охајо. А права истина је ово: Милошевић није био окорели српски националиста. Он је, у ствари, био доживотни социјалиста, који је одувек, и заувек, био посвећен идеји мултиетничке Југославије. Док је био на власти, намера му није била да изгради Велику Србију, већ да проба да велику Југославију задржи на окупу а то је сада додуше, с огромним закашњењем признао и Хашки трибунал. Милошевић не само што није био одговоран за етничко чишћење у Босни он се чак јавно изјашњавао против те појаве. У хашкој пресуди помињу се његове непрестане критике политике коју су водили оптужени (Караџић) и власти босанских Срба. Он је био човек за кога је било који облик расизма практично био анатема. Инсистирао је на томе да се морају заштитити припадници свих народа.


Драго ми је да сте и Ви у свом прилогу указали на обавезу да се Ћеловићева последња жеља доследно поштује, односно да се исправи неправда учињена недомаћинским односом према његовој заоставштини.


source: CulturaX

text: РАК ЈАЈНИКА СЕ ДИЈАГНОСТИЦИРА ПРЕКАСНО - ЗДРАВЉЕ ДНЕВНО - 2019 Рак јајника је дијагностикован прекасно Већина стручњака се слаже да би рано откривање рака јајника продужило живот погођених, од којих само 35% остаје живо након пет година дијагностиковања болести. Међутим, реалност је да је у Шпанији седам од десет пацијената који развијају овај тип рака у узнапредовалом стадијуму болести када је коначно откривено. Симптоматологија која прати рак јајника је уобичајена за друге патологије, посебно за болести пробавног система, и то је главни разлог зашто она остаје непримећена и, када се дијагностикује, често се шири и погађа друге сусједне органе. Симптоматологија која прати рак јајника је заједничка другим патологијама, посебно болестима пробавног система, тако да се обично не примећује Фондација Мутуа Мадрилена, у сарадњи са ОнцоСур болничком мрежом, управо је спровела студију, у којој су онколози и гинеколози (укупно 65 специјалиста) осигурали да је прогноза рака јајника одређена стадијумом у коме је рак јајника одређен. болест проналази у тренутку постављања дијагнозе, а већина мисли да би преживљавање пацијената могло бити повећано за 20-30% ако би се тумор рано открио. Према мишљењу др. Цристине Гравалос, Службе за медицинску онкологију у болници 12 де Оцтубре у Мадриду, тренутно не постоје програми раног откривања који би били дјелотворни, па вјерује да би жене требале похађати гинеколошки преглед. године јер могу да открију симптоме који упозоравају на могуће присуство патологије. Иако су узроци рака јајника непознати, постоје фактори ризика који повећавају шансе за развој ове патологије, као што су генетско наслеђе и нарочито, представити мутацију гена БРЦА1 или БРЦА2, или имати рођаке који га имају или су претрпели рак, посебно ако је рак дојке, дебелог цријева или јајника. Стручњаци препоручују да жене у овој ситуацији обављају редовне прегледе почевши од 30 година, што укључује тестове као што су ултразвук Трансвагинална процена ЦА125 туморског маркера. Поред тога, они сматрају да је неопходно информисати становништво о овој врсти рака и успоставити адекватну координацију са професионалцима из примарне здравствене заштите, који могу рано открити симптоме и, ако сумњају, упутити пацијента специјалисту.


text: РС: Иста цена струје | Новости 13. 09. 2019. у 08:22 Електропривреда РС повећала цену индустријске струје за привреднике. Ипак, до повећања ценовника за домаћинства неће доћи У ПОСЛЕДЊИХ месец дана у јавности се спекулисало да ће доћи до повећања цене струје и за домаћинства након што је Електропривреда РС повећала цену индустријске струје за привреднике. Ипак, до повећања ценовника за домаћинства неће доћи. Цена електричне енергије за домаћинства у Републици Српској остаће и даље регулисана делатност, а не тржишна, тако да ће цена остати непромењена, изјавио је директор Електропривреде Српске Лука Петровић. - Свесни смо да је оваква цена електричне енергије и даље далекоиспод тржишних принципа. Ми ћемо у новом софтверу за обрачун електричне енергије настојати да и даље задржимо повољнецене задомаћинства која троше мање киловата.На пример до 400 или 500 киловата. Планирамо да се то уради у јануару или половином следеће године - рекао је Петровић. Појаснио је да ћедомаћинства која буду трошила више од 400 до 500 киловата морати да плаћају вишу цену. - То значи да се струја користи за грејање, базене или за неке друге сврхе и они ће морати да плате већу цену електричне енергије. Сигурно је да ћемо је постепено повећавати до тржишне - истакао је он. Лука Петровић,фото Д.Поздеровић Петровић наглашава да грађани у наредних 10 година треба да очекују да се неће постићи тржишна цена. - Кретаће се од тржишне, па до субвенционисане, која ће бити нижа до 50 одсто од тржишне- додао је Петровић.


Quote: Хвала брате! Живео! Није никакав проблем, ту смо да нормално расправљамо и да видимо шта ваља, а шта не ваља. Quote: Има тога што кажеш. Али има и нечег много важнијег. Свима су уста пуна "бриге" о наталитету, белој куги итд. То је све у реду... А о деци?? Брине ли ико о њиховој (и каквој?!!) будућности? Осим родитеља који су због 'приватизације', 'транзиције', 'преструктуирања привреде' и сличних „демократских“ новотарија остали без прихода... И није само морал ту упитању, него и опште безнађе у "нашој" држави. Ако је мојој деци будућност гора од сваке смрти(ко што и јесте под оваквим антиљудским системом), онда их ни ја не желим имати. Нећу да ми деца сутра робују најцрње код неког Мандова, Кинеза или Јевреја за неку бедну цркавицу, да их ти исти Мандови сутра малтретирају у школи и на улици, а да не смеш да кажеш ништа против њих, или још горе да буду топовско месо за јеврејске освајачке ратове по свету... Јер је нашој деци само таква "будућност" и намењена у оваквом антиљудском систему! И - која је сврха данашњег наталитета?? Рађати, школовати децу (о сопственим или о трошку државе) па слати у друге државе да раде за њих, да јачају њихову привреду и економску моћ, да би нас те исте државе ефикасније сатирале?? Можда је и боље да немамо деце... Нек' се странци сами ј*бу, нек' подижу и школују своју децу да им 'технолошки унапређују' њихове државе; нек' шаљу своју децу да гину у јеврејски 4000 084; освајачким ратовима. Што то морају бити наша деца??? А ми...Без наталитета и са наталитетом, или дајући своју децу као радну (читај - робовску; или војну) снагу непријатељима, под оваквим антиљудским ЗОГ системом свакако нам се никако не пише добро... Значи опет овај антиљудски систем треба прво уништити, као главни узрок свих невоља! Quote: Слажем се. То се подразумева, само сам мало више разрадио ту телевизијску "проблематику". Quote: Рекао сам да је то ЗОГ(под тим сам и мислио на јеврејски) интернет центар за шпијунажу људи. Quote: Е видиш, те беле девојке које се све више одлучују за расно мешање иду трбухом за крухом . Пошто код (и од) белих мушкараца плански више нема 'леба, онда су принуђене да се сналазе. Све је то крив ЗОГ систем који намерно све више фаворизује Црнце и Цигане у данашњем "друштву", а беле мушкарце сатире и уништава , баш из разлога да би се наше беле жене све више разочарале у беле мушкарце и тако све више мешале са обојенима. То је један од фронтова ЗОГ биолошког рата против Беле расе. Значи у корену проблема је овај антиљудски систем кога треба што пре уништити, а не наше беле жене. Расно мешање је ту само ЛОГИЧНА ПОСЛЕДИЦА овог трулог антиљудског система. Quote: Слажем се у потпуности.


Како увећати балкон својим рукама Често, балкон у типичном високом објекту поставља питање сврхе њеног стварања. Осмишљен од стране дизајнера као део спољашњег и унутрашњег удобности зграде, овај елемент и даље захтева даљег развоја. Да би то учинили, могуће је повећати површину балкона и тиме проширити његову функционалност. Стога, власник стана може створити додатну собу: канцеларију, просторију за одмор, стакленик и тако даље. Пажљиво молим! Проширење балкона са фасаде и крајева више од 0,3 м захтева одобрење у надлежним органима. Идеја да се балкон подигне властитим рукама је изводљиво, посебно ако постоји искуство заваривања и паметног асистента. Материјали су изабрани у зависности од тачке уклањања, раније стварајући нацрт (цртање) будућег дизајна. Широко је распоређена два структурална начина проширења површине: од подлоге (подлоге) и од парапета (горњи ниво рукохвата). Прва метода је радно интензивнија, али вам омогућава да добијете додатних 2 м2. м подручје. Савет! Пре него што почнете да повећате површину, вреди упознати са сигурносном технологијом заваривања и радова на високим надморским висинама. Корак по корак уклањање са носне плоче Метод дозвољава не само увећавање балкона у Хрушчову већ и да изврши велики ремонт лежајне плоче, чија држава, по правилу, оставља много жеља. Уз помоћ брусилице и пунцхера, старе шине се растављају, раније везане конопцем (како би се избегло падање). Са обе стране носне плоче, канал је монтиран у зид на нивоу дужине и ширине оквира. Да би се ојачали само метални профили, такође се надувају. Спојите крајеве елемената помоћу челичног угла дуж основне плочице и на крајевима удубљених греда. Савет. Ако постоје било какве сумње у поузданост ђона, потребно је инсталирати додатну подршку. Када повећавају површину балкона на другом спрату, они се монтирају у земљу, под условом да не мешају никога. Ако је балкон на првом спрату, онда је, по договору са администрацијом, могуће опремити подрум, чији зидови од цигле ће бити поуздана подршка. На преосталим подовима под основном плочом додатно се причвршћују штиклови. Нови парапет је заварен са челичних трака. Подигните под - заварите до рамове металних трака, које су причвршћене за лимове поцинкованог лима. По жељи, положите полистиренску пену, минват (било какву изолацију), а затим затворите плоче. Заварите оквир под застакљивање, визир. Монтира се визир, који би требао проширити изнад парапета за 0,3 м. Застакљени балкон, изолује кров, зидове, парапет. Они производе спољашњу и унутрашњу завршну обраду. Корак по корак уклањање из прозора Почевши од прозора, проширење балкона врши се на два начина - помоћу оквира или заграда. Оквир се кува у случају да се метални рад користи као парапет. У овом случају, такође је неопходно претходно израчунати јачину и тежину конструкције у односу на застакљивање како би се избјегло непотребно оптерећење. Проширење са парапета помоћу оквира Подна плоча је ојачана металним профилом - оштрина је једним. Стара олуја се исече, а палетне шипке су ојачане дистанцима. На огради сваки 0,4 м (приближно) мостова заваривања дужине, која је планирана за повећање површине. Заваривањем челичне траке до крајева мостова, они се комбинују у контуру. Монтирајте спољне дистанчнике који спајају основну плочу и контуру насупрот прозорског полица. Заварите оквир испод застакљивања и визира, извршите његову инсталацију. Они врше застакљивање, изолацију, спољашњу и унутрашњу завршну обраду. Проширење са парапета помоћу заграда Метода се користи ако је парапет направљен од бетонске плоче или зидова. Челични држачи који се заварују независно од угла или челичне траке, причвршћени су за сидрење или сидрење под углом од 90 °. Ако се планира летње застакљивање користећи алуминијумски профил лаког слоја, дозволићемо уградњу углова умјесто заграда. Носачи су спојени челичним профилом, стварајући спољну контуру. Производимо застакљивање, завршне радове. Савет. Да би се утврдила гладак површине, препоручљиво је користити дугачак 2-метарски ниво - то ће смањити вероватноћу проблема у даљем раду (застакљивање). Безбрачни начин повећања балкона са носне плоче Овај метод је мање потребан за рад од скелета и не може се користити за самостално повећање балкона у Хрушчову. Ограда, парапет, стари кошуљица за ојачање у горњем и доњем дијелу плоче су демонтирани. Подлога је припремљена. Коришћењем млазнице за уклањање рђе на бушилици или одвијачу, вентил се очисти. Након поновног пуњења, вентил се размашћује растварачем. На основној плочи се формира оплата за обичну или самонивелирну (само-нивелациону) кошуљицу. Урези на дну плоче су заптивни завршном лепком (такође је могуће запечати плочу са горње стране, суседни балкон). Затамњена база потребне дужине и ширине сече се од ОСБ плоча дебљине 2,5 цм, као и кров, који су монтирани на плоче са међуслојевима филма хидробрира уз помоћ сидрених вијака. По жељи, са ОСБ плоча, можете направити бочне стране балкона. Израђени су радови на застакљењу, спољашњем и унутрашњем одјећу. Савет. Листови оријентисане иверице пре сликања треба да буду обојени бојом на бази воде како би се заштитили од влаге. За завршну обраду фасаде можете користити ободну, валовиту плочу и друге материјале за завршну обраду. Користите додатне мјераче за организовање стакленика, одморишта и слично не свиђају - неки ће радије повећати простор на рачун балкона. У овом случају је потребно делимично или потпуно демонтирање преградног зида, инсталирање система грејања. Пажња молим. Било који поновни развој захтијева стварање и одобрење пројекта, добивање дозвола. Ако су само прозор и врата балкона демонтирани, а прозора је остала, решење би и даље било потребно за ношење грејне батерије. Због тога се не може избећи легализација измена, чак и ако је "реткост". Такође је добро повећати кухињу на рачун балкона - узимајући у обзир да је кухињски простор у Хрушчовима у просеку 6 квадратних метара. м. Без обзира на просторију са којом се прикључује балкон, вреди размислити о неколицини правила: Пре рушења прозора, балкон мора бити застакљен и изолиран; нокте између балкона и дневне собе је забрањено демонтирати ако држи основну плочу; ако је зид између просторије и балкона носач, онда се горњи краткоспојник и бочне преграде не могу демонтирати; Немојте стајати на причвршћеном балкону подној за топлу воду - боље је замијенити електричним. Алуминијумске логије и балкони Балконски оквири Кухиња на ложи: дизајн, фотографија Дизајн спаваће собе са лођом


text: Пол суђење |Овај чланак или његов део не цитира никакве референце или изворе. Молимо помозите да овај чланак буде поправљен додавањем навода из поузданих извора. Садржај непоткрепљен изворима може бити доведен у питање, а потом и уклоњен.| Пол суђење, званично САД против Освалда Пола и др. (The United States of America vs. Oswald Pohl, et. al) (8. април – 3. новембар 1947. године) било је суђење против 18 оптужених СС официра који су били задужени за вођење концентрационих и логора смрти, као и за позадинске послове СС јединица. На терет су им стављани ратни злочини, злочини против човечности, завера за ова дела и чланство у криминалној организацији СС-у. Три особе су ослобођене, четири осуђене на смрт вешањем а десет на затворске казне у распону од 10 година до доживотне. После извођења додатних доказа од стране одбране, казне су нешто измењене а једна смртна казна замењена је доживотним затвором. |Пол суђење на Викимедијиној остави.|


еОбразовање - Министар посјетио "Иност" - Сајам ученичких и наставничких достигнућа Министар посјетио "Иност" - Сајам ученичких и наставничких достигнућа еОбразовање Инфо-Центар Министар посјетио "Иност" - Сајам ученичких и наставничких достигнућа Министар просвјете и културе Републике Српске Антон Касиповић посјетио је данас Међународни прољећни сајам књиге и 13. изложбу иновација „Иност 2011“ у хали Бањалучког велесајма. „Утисак је да, на неки начин кипе идеје, енергија младих људи. У сваком случају инспиративно је на сваком штанду гдје су млади који имају жељу, дар и ентузијазам да нешто ураде“, рекао је министар Касиповић обилазећи штандове традиционалне сајамске манифестације. На штанду „Ланака“ и Гимназије из Бање Луке представљене су новине на порталу еОбразовање а ријеч је о новом садржају на страницама намијењеним размјени искустава између наставника. „Желио сам да видим у стварном, реалном животу наш портал еОбразовање - презентацију припреме часова, што ми се чини нарочито важним, готово бих рекао револуционарним јер имамо у оквиру другог степена обуке наших наставника стотињак припремљених огледних часова. Међу њима ћемо наградити најуспјешније радове наставника основних и средњих школа. Ово је и промовирање могућности да наставници међусобно размјењују лекције, да размјењују искуства јер тиме значајно можемо унаприједити нашу школу“, истакао је министар Касиповић. Представљању могућности које нуди еОбразовање присуствовали су и директор Републичког педагошког завода Мирко Бањац, директор „Ланака“ Небојша Нинић и директор Гимназије у Бањој Луци Зоран Пејашиновић. „Добра књига је најбољи пријатељ и мало је прилика да се човјек сусретне са књигом и због обавеза и због понуде а онда још кад видите оволико добрих идеја и кад сте присутни на једној оваквој понуди, то је велика ствар. Мислим да ово говори да имамо будућност и да је пут којим смо кренули прави пут“, нагласио је директор Бањац.


text: Субјекат и предикат су главни реченични конституенти. Субјекат је именичка јединица у номинативу којом се означава носилац ситуације именоване и приписане предикатом. Предикат је глагол у конгруентном потврдном или одричном личном облику којим се именује, конкретизује и приписује субјекту ситуација означена реченицом. Глаголски и именски предикат Глаголским предикатом се именује, конкретизује и приписује ситација означена реченицом; то је глагол у личном облику: Иван трчи. Када се субјекту приписује нека особина или својство, употребљава се именски предикат: Иван је вредан. За садржај именског предиката битан је именски део предиката, а то је придевска или именичка јединица (вредан). Глаголски део предиката чини глагол „јесам/бити“ (је), који нема посебно значење него само повезује именски део предиката и субјекат. Зато се за глаголски део предиката каже да врши функцију копуле или споне, а функција именског дела предиката зове се предикатив. Именски предикат = копула(спона) + именски копулативни предикатив Допуне: прави и неправи објекат Прави објекат је именичка јединица којом се допуњава прелазни глагол. Налази се у облику акузатива без предлога: прескочио је ограду. Прави објекат може да има и две своје варијанте: партитивни и одрични прави објекат и тада се именица налази у генитиву: Узми колача; Није рекао ни речи. Неправи објекат је именичка јединица којом се допуњава непрелазни рекцијски глагол (јер постоје глаголи којима треба допуна, али именица није у акузативу, него у неком другом падежу). Најчешћи облици неправог објекта: Од + генитив: одучити се, одвићи се од пушења У + акузатив: сумњати, заљубити се у некога Са + инструментал: почети, наставити с учењем За + локатив: чезнути, жалити, туговати за нечим. Прилошке одредбе То су јединице с прилошким значењем којима се пружа додатна информација о месту, времену, начину, узроку, итд. реализације ситуације означене реченицом. Јасна обично купује књиге у овој књижари. Обично – одредба начина У овој књижари – одредба места Иван је јуче телефонирао Марку због утакмице. Јуче – одредба времена Због утакмице – одредба узрока. Апозитив и апозиција Апозитив је придев или придевска синтагма конгруентна у роду, броју и падежу са именицом којој се додаје: Милан, УМОРАН ОД ПЕШАЧЕЊА; сео је да се одмори. Апозитив може бити и именичка јединица у квалификативном падежу: Јаснина мачка, длаке накострешене од страха, сакрила се под кревет. Апозиција је именичка јединица у истом падежу као и именица којој се додаје: Београд, главни град наше земље. Причали смо са Миланом, Зорановим млађим братом.


Варварински мост 1999 - www.zlocininadsrbima.com ВАРВАРИНСКИ МОСТ 1999 Злочин код Варваринског моста је свирепи злочин који су извршили авиони Северноатланског савеза 30. маја 1999. године током 78-дневног варварског бомбардовања и НАТО агресије, тако што су испалили ракете у близини код Варваринског моста. Том приликом је усмрћено најмање 10 србских цивила, а још 17 је тешко рањено. У околини моста преко Велике Мораве тог дана због пијаце било је око 1.000 људи. Авиони НАТО пакта били су из немачког контигента, који су имали тог дана два напада, што значи да су јасно желели уништење и јасно су могли да виде, да је реч о цивилима. Није било никаквог војне мете у близини. За овај ужасан злочин још нико није одговарао. Нити пред домаћим судовима, нити пред међународним правосудним органима. Штавише, немачки Уставни Суд је 2013. године одбио тужбу породица чији су рођаци убијени тог дана. Ситуација у Варварину Варварин је мали градић, варош који се налази у централним деловима Србије односно Расинском округу, покрај реке Велике Мораве. Познато је да су овде своје трагове оставили Илири, Келти, Римљани... Чак и у доба средњовековне Србије, под влашћу династије Немањић, Варварин је имао елементе Византијске културе. Варварин је старо насеље више векова, које је имало велики напредак доласком Цинцара (народ романског порекла и православне вероисповести) из северне Грчке и Јужне Србије. После Косовске битке 1389. када се Србско царство дефинитивно урушило, у ове крајеве долазе Турци Османлије, доносећи ислам. Национално буђење дошло је тек почетком 19. века, када је букнуо Први и Други србски устанак (1804. и 1815.)... Варварин је тек 1870-их година био ослобођен, те је улазио у саставе јужнословенских држава: Краљевина Србија, Краљевина Југославија, СФРЈ, а после и СР Југославија. У Варварину се од културно-историјских знаменитости налазе: Кнежева воденица, Црква Св. Богородице, задужбина Милоша Обреновића, споменик Јови Курсули, гроб Милете Радојковића... Према попису становништва из 1991. Варварин је имао 2.306 становника, од чега су 99% били Срби. У недељу 30. маја 1999. године изнад Варварина био је сунчан дан, у преподневним часовима нешто после 13 сати, долазе авиони НАТО паката. Код првог нaлeта су измeђу 13 и 13:25 сaти двa рaтнa aвионa НAТО-a код jaснe видљивости, сунчaног нeбa бeз облaкa, нaдлeтaли мост вaрошицe Вaрвaрин коjи води прeко рeкe Велике Морaвe. Мост служи грaђaнимa Вaрвaринa (њих око 4.000) кaо дирeктaн прилaз грaду коjи сe шири до обaлe Морaвe и тимe до сaмог мостa. Свeдоци процeњуjу висину нaдлeтajућих рaтних aвионa нa нeколико стотинa мeтaрa, коjи су бeз икaквог упозорeњa испaлили двe рaкeтe, коje су потпуно уништилe мост. Кaо послeдицa погодaкa рaкeтaмa, мост je одвоjeн од срeдњeг носaчa, сa грaдскe стрaнe срушeн je у рeку, док je други крaj склизнуо нa узвишeну обaлу, тaко дa je нa крajу дeо дуг око 100 мeтaрa висио под jaким углом срушeн у Морaви. У првом нaпaду живот су изгубилe три особe, a нajмaњe пeт особa je поврeђeно. Иaко je мост вeћ био срушeн, рaтни aвиони НAТО-a су сe, по поднeтим изjaвaмa свeдокa, од 3-6 минутa кaсниje врaтили и испaлили још двe рaкeтe коje су усмртилe сeдaм у мeђуврeмeну нa мост приспeлих особa и 12 других особa тeшко поврeдилe. Математички геније: Сања Миленковић У близини моста три другарице су ишле у шетњу: Сања Миленковић (1983), Марина Јовановић (1982) и Мирјана Стојановић (1982), не слутећи какво их зло чека. Марина и Мирјана су повређене у првом налету НАТО авиона, Сања је покушавала да им помогне, али у другом налету је Сања Миленковић погинула тако што јој се гелер забио у леђа и није стигла жива до болнице, остала је напола у води да лежи. Покушали су возачи хитне помоћи да је пребаце у Крушевац, удаљен 70км од Варварина, али није помогло. У то време због пијачног дана, Варварин је био препун људи, а само око моста је било 1.000 људи. Један младић Ратобор Симоновић је са мајком Ружицом ишао аутомобилом преко друмског моста (преко Велике Мораве). Од детонација и свега, аутомобил се срушио у реку. Њихови лешеви су пронађени тек после неколико дана. И у другом нaлeту бомбaрдeрa, сaмо пeт минутa кaсниje, нa вeћ срушeн мост пaлa су двa проjeктилa. Тaдa je погинуло jош сeдморо људи, док je тeжe поврeђeно 12 особa. Вeлики броj Варварнаца, њих je био у цркви, коja je удaљeнa око 120 мeтaрa од мостa, док je достa људи било и нa Вaрвaринскоj пиjaци, коja je удaљeнa 200 мeтaрa од мостa. Прeдрaг Мaцић нaлaзио сe у трeнутку првог нaпaдa нa обaли Морaвe нaсупрот грaду, око 20 мeтaрa од мостa низводно и пeцaо, кaдa je изнeнaдa чуо звукe aвионa. Потом су одjeкнулe двe eксплозиje, a од дeтонaциje je одлeтeо нeколико мeтaрa у вaздух. - Подигaо сe jeдaн jaк облaк димa, нaстaлe су тaмa и врућинa. Водa Морaвe изглeдaлa je кaо дa кувa. Jeдно дрво сe срушило нa мeнe, a трeнутaк сaм био у нeсвeсти. Кaдa сaм сe пробудио пузио сaм 100 мeтaрa кaко би сe удaљио од мостa, a зaтим су услeдилe jош двe јаке дeтонaциje. Зaдобио сам од гeлeрa вeлики броj поврeдa. Осaм гeлeрa сe и послe двe годинe послe бомбaрдовaњa имам у лeвом куку. Нису опeрaтивно одстрaњeни, jeр лeкaри у томe видe вeлики ризик. Гeлeри су нa тeлу изaзвaли опeкотинe и нaпрaвили вeликe рaнe, лeвa ногa ми сe двa путa днeвно охлaди и ондa нeколико сaти нe можe дa сe помeрa. Од бомбaрдовaњa ми je jaко ослaбио и вид, a имам и психичке сметње. Нe могу мирно дa спaвaм прeко ноћи, jeр имaм eксплозиje у глaви. Кaдa сe нeкaко успaвaм, сaњaм дeтонaциje и добиjам нaпaдe гушeњa". Мирољуб Брajковић је пeцaо je у трeнутку првог нaпaдa нa обaли Морaвe нaсупрот грaду нa 30 мeтaрa низводно од мостa. - "Нeпосрeдно послe дeтонaциje осeтио сам jaк удaр у лицe и одмaх сe онeсвeстио. Кaдa сам поново дошaо свeсти примeтио сам дa je водa Морaвe билa врућa. Одвукaо сам сe инстинктивно нeколико стотинa мeтaрa и осeтио послe нeког врeмeнa дeтонaциje другог нaпaдa. Погођeн сам сa нeколико гeлeрa. Нajтeжe ми je поврeђeнa глaвa. Гeлeр je пробио горњу вилицу измeђу уснe и носa, потом пробио глaву у доњeм дeлу и остaо око 1,5 см од врaтнe кичмe. Овaj гeлeр до сaдa ми ниje могaо дa будe одстрaњeн. Имaм стaлнe нaпaдe нeсвeстицe кaдa брзо помeрим глaву или кaдa људи нa улици или aутомобили брзо порeд њeгa прођу. Зоран Миленковић, каснији председник општине Варварин, тог дана је изгубио ћерку Сању: - "Билa je нeдeљa, сунчaно бeз иjeдног облaчкa, због пиjaчног дaнa и грaдскe слaвe Свeтa троjицa било je много људи у Вaрвaрину. Тог jутрa сирeнe су оглaсилe вaздушну опaсност, aли послe вишe од двa мeсeцa бомбaрдовaњa сви су огуглaли нa лeт aвионa. Влaдaлa je опуштeнa aтмосфeрa и нико ниje очeкивaо дa тaко нeшто можe дa сe дeси усрeд дaнa. A ипaк сe догодило и промeнило мој живот и мојих сугрaђaнa. Нeшто изa поднeвa су двa проjeктилa рaзорилa дeо мостa измeђу носaчa и грaдскe стрaнe, док je други крaj склизнуо нa узвишeни дeо обaлe и стajaо под углом у Морaви. Троje мртвих, пeторо тeжe поврeђeних. Моja ћeркa Сaњa (15) и њeнe двe другaрицe крeнулe су кући пeшкe. Нaпaд их je зaтeкaо нa пeшaчкоj стaзи мостa, отприликe нa срeдњeм дeлу коjи сe срушио у Морaву. Свe три су тeжe поврeђeнe, aли Сaњa ниje прeживeлa“. Вeрици Ћирић стрaдaо je отaц Миливоje, свeштeник, коjи je нaкон првих дeтонaциja крeнуо сa остaлим мeштaнинa дa помогнe поврeђeнимa. - „Послe литургиje и литиje отишлa сaм кући. Кaдa сaм чулa eксплозиje крeнулa сaм кa мосту, aли ми људи нису дaли дa приђeм. Кaсниje сaм срeлa мajку, aли оцa нисaм моглa дa нaђeм. Пронaшлa сaм гa у кaпeли.“ Прeдрaг Милошeвић, био je у цркви, коja je сaмо 120 мeтaрa дaљe моста: - „Од дeтонaциje црквa сe зaтрeслa из тeмeљa, поломљeни су прозори, рушио сe црeп сa кровa... Зaустaвио сaм двe жeнe сa мaлом дeцом нa врaтимa, коje су из стрaхa хтeлe дa изaђу нaпољe. Кaдa сe смирило, изaшли смо у двориштe црквe. Људи су пaнично звaли упомоћ, чулa сe викa: Имa мртвих, рaњeних. Знaли смо дa су гaђaли мост. Пошто je мост вeћ био срушeн, мислили смо дa сe aвиони нeћe вишe врaћaти и хтeли смо дa помогнeмо поврeђeнимa". Мирослaв Дaкић, је био међу оним Варваринцима, који су притекли у помоћ: - "Пришaо сaм дeсноj стрaни мостa, гдe je билa пeшaчкa стaзa. Поврeђeни су зaпомaгaли и спустио сaм сe низ обaлу до рeкe. Убрзо потом чуо сaм повикe: 'Бeштe, eво их поново'. Сeћaм сe сaмо дa мe je дeтонaциja треће ракете одбaцилa дeсeтaк мeтaрa, до тополa“. ИМЕНА ПОГИНУЛИХ ЖРТАВА Тог дана приликом гранатирања је усмрћено 10 особа србске националности: Сања Миленковић (15), ученица Математичке гимназије у Београду Тола Апостоловић, пољопривредник Миливоје Ћирић, православни свештеник Драгослав Терзић, пензионер 10. новембра 1999. мост код Варварина је обновљен, а откривено је и спомен обележије за погинуле жртве. Породице чији су најмилији убијени тог кобног дана код моста, у сарадњи са једном невладином организацијом из Берлина (уз финансијску и правну помоћ) поднеле су тужбу за рани злочин 2001. године Уставном Суду у Немачкој, али их је исти суд одбио 2013. године. Суд је позивао на Женевску конвенцију, правдајући се да не могу појединачно жртве да туже неку државу (?!) већ само једна држава другу државу. О Варваринском злочину је снимљен документарни филм "Бомбардовање - пут у рат", од екипе РТС, поводом десетогодишњице НАТО агресије. Једн део тог документарног серијала је посвећен и бомбардовању Варварина. Осврт и сећање на бомбардовање Варварина BRACNI PAR APOSLOLOVIC KRVAVA MAJSKA NEDELJA


See who reacted to this (1859026) - Хатиџa Бериша: Са Косова сам избегла у српској колони - Друштво - Живе Речи Утехе


text: Почетна > Актуелности > Јерусалимска патријаршија признаје само Митрополију црногорско-приморску и СПЦ у Црној Гори Владика Макарије је на 27. по реду "интернет литији" прокоментарисао изјаве председника Црне Горе Мила Ђукановића, рекавши да нема основа да он, као секуларни владар, покреће иницијативу за формирање нове Цркве. "Незамисливо је тако нешто, нарочито имајући у виду да председник који предлаже нешто тако важно за Цркву није ни хришћанин, нити члан Цркве", са чуђењем је прокоментарисао овај угледни архијереј најсветије Цркве Гроба Господњег, истичући још једном да то ни у ком случају није његова надлежност. "Овакав став потврдио је Његова светост јерусалимски Патријарх Теофило Трећи, поновио и приликом свог боравка у Црној Гори када је освештао Храм Светог Јована Владимира у Бару", подсетио је владика Макарије, посебно акцентујући лични ауторитет Митрополита Амфилохија у Јерусалиму. "Патријарх Теофило много пута је нагласио да подржава Митрополита Амфилохија", нарочито је нагласио владика Макарије, преноси Митрополија црногорско-приморска. Катарски владика је посебно истакао ауторитет који митрополит Амфилохије ужива у православљу. "Митрополит Амфилохије је познат у читавом православном свету", рекао је владика Макарије, додавши да је свој углед стекао нарочито као велики теолог и професор многима. "Сви епископи Јерусалимске цркве познају и поштују Митрополита Амфилохија. Јерусалимска патријаршија подржава митрополита Амфилохија без икакве друге помисли", рекао је архиепископ катарски Макарије гостујући у 27. Интернет литији. митрополија црногорско приморскаЦариград Аја Софија пред турским судом или опомена за Србе? » « СЗО: Свет се неће вратити у догледној будућности у некадашњу нормалу


text: 1925. је била проста година. Догађаји Јануар 3. јануар — Бенито Мусолини је објавио да преузима диктаторска овлашћења над Италијом. Фебруар 8. фебруар — Избори за народне посланике Краљевине СХС. Март Април 15. април — 29. мај — Шаховски турнир у Баден-Бадену. Победио је Александар Аљехин. Мај Јун 17. јун — Потписан је Женевски протокол, којим је забрањена употреба бојних отрова у рату. Јул 18. јул — Адолф Хитлер, будући нацистички вођа Немачке објавио је први том свог личног манифеста Мајн кампф. 21. јул — На Скоупсовом суђење средњошколски наставник биологије Џон Т. Скоупс је осуђен због предавања еволуције и кажњен са 100 долара. Август Септембар Октобар 2. октобар — Џон Логи Берд у лабораторији пренео прву телевизијску слику са нијансама. 5—16. октобар — Споразуми из Локарна 31. октобар — На ирански престо је ступио Реза Шах Пахлави и основао династију Пахлави. Новембар Децембар Рођења Јануар 9. јануар — Ли ван Клиф, амерички глумац (прем. 1989) 13. јануар — Гвен Вердон, америчка глумица, певачица и плесачица (прем. 2000) 26. јануар — Џоун Лесли, америчка глумица (прем. 2015) Фебруар 8. фебруар — Џек Лемон, амерички глумац (прем. 2001) 11. фебруар — Ким Стенли, америчка глумица (прем. 2001) 17. фебруар — Хал Холбрук, амерички глумац, редитељ и сценариста (прем. 2021) 20. фебруар — Роберт Алтман, амерички редитељ, сценариста и продуцент (прем. 2006) 21. фебруар — Сем Пекинпо, амерички редитељ и сценариста (прем. 1984) Март 12. март — Луизон Бобе, француски бициклиста (прем. 1983) 21. март — Питер Брук, енглески редитељ (прем. 2022) 21. март — Хуго Коблет, швајцарски бициклиста (прем. 1964) Април 14. април — Род Стајгер, амерички глумац (прем. 2002) Мај 3. мај — Оливера Марковић, српска глумица (прем. 2011) 11. мај — Макс Морлок, немачки фудбалер (прем. 1994) 16. мај — Нилтон Сантос, бразилски фудбалер (прем. 2013) 25. мај — Џин Крејн, америчка глумица (прем. 2003) Јун 3. јун — Тони Кертис, амерички глумац (прем. 2010) 21. јун — Морин Стејплтон, америчка глумица (прем. 2006) 26. јун — Волфганг Унцикер, немачки шахиста (прем. 2006) 29. јун — Ђорђо Наполитано, италијански политичар, председник Италије (2006—2015) (прем. 2023) Јул 2. јул — Патрис Лумумба, конгоански политичар, први премијер ДР Конго и вођа Конгоанског националног покрета (прем. 1961) 9. јул — Борислав Станковић, српски кошаркаш и кошаркашки тренер, дугогодишњи генерални секретар ФИБА (прем. 2020) 29. јул — Микис Теодоракис, грчки композитор (прем. 2021) Август 6. август — Барбара Бејтс, америчка глумица и певачица (прем. 1969) 6. август — Лилијан Шовен, француско-америчка глумица, ТВ водитељка, редитељка, сценаристкиња, продуценткиња и професорка глуме (прем. 2008) 8. август — Алија Изетбеговић, босанскохерцеговачки политичар и државник (прем. 2003) 22. август — Миливој Југин, ваздухопловни инжењер, конструктор и публицист 28. август — Доналд О’Конор, амерички глумац, певач и плесач (прем. 2003) Септембар 8. септембар — Питер Селерс, енглески глумац, комичар и певач (прем. 1980) 16. септембар — Би Би Кинг, амерички блуз музичар (прем. 2015) Октобар 16. октобар — Анџела Ленсбери, енглеско-ирска глумица и певачица (прем. 2022) Новембар 10. новембар — Ричард Бартон, енглеско-велшки глумац (прем. 1984) 17. новембар — Рок Хадсон, амерички глумац (прем. 1985) 20. новембар — Маја Плисецка, руска балерина, кореографкиња и глумица (прем. 2015) Децембар 2. децембар — Џули Харис, америчка глумица (прем. 2013) 13. децембар — Дик ван Дајк, амерички глумац, комичар, писац, певач и плесач 19. децембар — Роберт Шерман, амерички аутор песама (прем. 2012) Смрти Март 5. март — Јохан Јенсен, дански математичар и инжењер. (* 1859) 12. март — Суен Јатсен, кинески револуционар Април 5. април — Мухамед Али Шах, персијски краљ 22. април — Стојан Вељковић, српски правник и политичар. (* 1830) Август 25. август — Франц Конрад фон Хецендорф, аустроугарски генерал и начелник генералштаба Нобелове награде Физика — Џејмс Франк и Густав Лудвиг Херц Хемија — Рихард Адолф Жигмонди Медицина — Награда није додељена Књижевност — Џорџ Бернард Шо Мир — Сер Остин Чејмберлен (УК) и Чарлс Гејтс Доз (САД) Економија — Награда у овој области почела је да се додељује 1969. године 1920-е 21925


Топ 10 прстених затворених биљака - Кућа 2017 - Модеран Женског Часописа 2017 Модеран Женског Часописа ⇒ Кућа 2017 ⇒ Топ 10 прстених затворених биљака Алое Ова биљка је вероватно позната руским грађанима. Узгаја се не само због непристојности, већ и због лековитих својстава. Довољно је да се сетимо имена незапосленог алоја - "апотека на прозору". Правила његове бриге су једноставна: држите светлост, пожељно без суседних биљака, водом обилато, али ретко. Земља мора бити слободна, лагана. Можете расти алое у специјалној мешавини за кактусе. Ова биљка има сочне, меснате лишће. Цвјетовје ближе до краја зиме, цвијеће су мале, углавном црвене. Цветању је било богато, биљка треба да се држи директне сунчеве светлости у лето, а зими треба да буде сенка. Воли слободно земљиште, треба га умерено заливати. Црассула, или "новац стабла" У лето, ова биљка се чува на директном сунчевом светлу и богато залијепа. Зими заливање треба да буде веома умерено, а биљка треба држати на хладном месту. Воштан иви или хоиа Ово је лиана цвета двапут годишње, односно у последњим недељама пролећа и ране јесени. Узгајају их у висећим цветним лонћима, лијане се постављају на носаче причвршћене на зид. Бледих социјализма није потребно смањити. Амбициозна и хладно отпорна биљка, оригинално из Јужне Америке. У летњој врућини, поред обилне заливања, биљка је пожељна за прскање, зими, заливање мора бити умерено и ретко. Ова биљка долази из Африке. Најспектакуларнији изглед (због богатог цветања) геранијума је штитна жлезда и зоналан. У лето, биљка треба обилатно заливати, а зими је заливање сведено на минимум. Цветају цијелу хладну сезону (изузев за децембар-јануар), ако је под флуоресцентним освјетљењем. Незванично име за "тавни лангуаге". Предник ове биљке је сувишна зона тропске Африке. То не толерише водозахвата земљишта, па чак и током лета ретко се залије. Биљка са малим, али сакупљена у великим цветовима четке и јако нагомиланих тамних смарагдних листова. Воли сунчеву светлост и слободно, лагано земљиште. Биљка са великим цвијећем која личи на звоно у облику. Цвјета пролеће, лето и јесен. Љети, осим заливања, пожељно је прскање. Истовремено, не толерише стагнацију воде у посуди је непрецизна и сенка која је толерантна за нијансу. Може се узгајати како у посудама на прозору, тако иу зидним лонцима. Претходни Чланак Тесто за торту без квасца Sledeći Чланак Пица у тигању Мак Мара колекција јесен-зима 2015-2016 Како вратити цревне микрофлоре након терапије антибиотицима - кола и методе


text: Кембел: Србију су хтели да разоре новом врстом бомби Рекао сам Веслију Кларку да нам јаве ако планирају да баце бомбу која може да уништи четири фудбалска игралишта, како бисмо смислили одговарајуће објашњење, пише у својим дневницима спин-доктор бившег британског премијера У време НАТО бомбардовања, Веслија Кларка „мучила” је дилема да ли да на Србију баци до тада непознати тип бомбе велике разорне моћи – с најавом или без ње, записао је у свом дневнику Алистер Кембел, бивши саветник за медије Тонија Блера. Кембел је први део дневника под називом „Блерове године” објавио 2007. године. Британски „Гардијан”, преноси Танјуг, јуче је објавио делове из друге књиге Кембелових дневника, који ће се у продаји наћи 20. јануара, а у којима стратег медијског рата против Србије, саветник тадашњег британског премијера, објашњава позадину читавог низа догађаја који су пратили НАТО бомбардовање 1999. године. Петак, 2. април – Још увек сам био јако уморан и од исцрпљености сам почео да осећам трнце у ногама. Губили смо пропагандни рат против Срба. Тони Блер је звао раније и желео је да се ствари јако убрзају. Разговарао је с Билом Клинтоном о малодушности војне стратегије. Он је разговарао с Маргарет Тачер прошле ноћи и она је била згрожена чињеницом да су војни команданти и амбасадори држава чланица НАТО (међу собом) расправљали о метама. Желео је да упути поруку да појачавамо нападе. Рекао сам му да смо то већ урадили. Уторак, 6. април – Породични одмор у Француској – Десничарски настројени коментатори су вриштали на сав глас и сложили смо се да пробамо да убедимо Тачерку и Чарлса Пауела (њеног бившег саветника за спољну политику) да кажу да им није право што левичари воде рат, али да би требали да подрже оно што радимо. НАТО би могао да посрне, али смо били одлучни да ставимо комуникације под контролу и обезбедимо да престонице буду концентрисаније око ствари које говоре и раде. Среда 7. април – Имали смо нешто успеха са стратегијом за десницу, Чарлс Пауел и Дејвид Харт (бивши Тачеркин саветник) пристали су, али су нас десничарски опредељене новине и коментатори толико мрзели да су били одлучили да дају све од себе да све пропадне. Да је ово био рат који воде торијевци, подржавали би га на сваком кораку. Губимо медијску битку Четвртак, 8. април – Нисам никако успевао да се искључим и почео сам да смишљам промене за које сам сматрао да су нам потребне у вези с међусобним комуникацијама. Много се ствари сада вртело око комуникација. Али Милошевић је имао потпуно контролу над својим медијима и наши медији су били осетљиви на оно што су они објављивали. Могли бисмо да изгубимо битку за јавно мњење и уколико спустимо гард у неким од држава НАТО имаћемо проблем да ово наставимо. Петак, 16. април – Пробудио сам се у 5.30 и ушао у воз за Брисел у 6.53. (Директор комуникација НАТО Џејми) Шеј је био фасциниран начином на који смо, као нови лабуристи, променили приступ медијима и био је уверен да и они могу из тога свашта научити. Осећао сам да немам превише времена. Требало нам је више људи и боља организација. Требао нам је стратешки приступ комуникацијама, снажнија централизација, тако да се све престонице осећају делом онога што смо говорили и радили, али и да имају право да знају о чему се ради, чак и уколико немају претераног утицаја. Рекао сам (генералном секретару НАТО Хавијеру) Солани да, уколико поново жели да иступим, треба само да ми каже. Одговорио је да му се свидео начин на који смо припитомили медије. Рекао само му да нисмо, али да смо их навели да помисле да јесмо. Главнокомандујући снага НАТО, амерички генерал Весли Кларк,дозволио ми је да говорим баш дуго. Рекао је: „Дакле, свиђа ми се доста од онога што сте рекли и, да не околишам, морамо нешто да предузмемо јер смо на ивици пропасти”. Било је прилично узнемирујуће чути га како то отворено изговара, као што је узнемирујуће било када ме ухватио под руку и на одласку ми рекао: „Срећно, Алистере, сви ми рачунамо на вас”. Одговорио сам: „Зар то нисам требао ја да кажем?” Било је мало застрашујуће што сам, на врхунцу војне кампање, седео с генералима и говорио им како да је воде, бар када је реч о медијима и жалио се да им у медијској кампањи недостаје дисциплина која се од војске очекује. Објаснио сам му да нисам залуђеник слободом медија и заиста сам осећао да понекада превише одајемо. Рекао сам му да не бих приказао напад на воз. То нам није ишло у корист. Уколико водите рат, морате ратовати на свим нивоима. Како је војна кампања одмицала. Блер је био све одлучнији да би НАТО требало да се припреми за распоређивање копнених снага – што је изазвало бес у неким круговима у Вашингтону. Блер је посету Вашингтону у част 50. годишњице НАТО искористио да се заложи за копнене снаге. Колебљиви Клинтон Среда, 21. април, Бела кућа – Тони Блер је рекао да бисмо морали да код Милошевића изазовемо већу неизвесност око употребе копнених снага. Бил (Клинтон) рекао је да није за то, као и Сенди (Бергер, саветник за националну безбедност). Он је рекао да би било неодговорно да не почнемо да правимо неке планове, али на начин који не би довео до подела међу савезницима. Четвртак, 22. април – Тони Блер је рекао да ће, уколико Бил није сигуран, отићи да га убеди, јер се овако нешто не може извести без САД. Коликом ризику излажемо наше односе? Џонатан (Пауел) га је подсетио на време када је Тачерка рекла Бушу да није време за колебање (дискутовали су о ирачкој инвазији на Кувајт августа 1990. године). Разлика је, указао је Тони Блер, у томе што је „она била премијер дуго, а ја сам овде тек две године”. Али рекао је да жели да се поново састане с Билом Клинтоном и нагласио да нећемо моћи да се тек тако извучемо. Снажно је осећао да у историји постоји слободно место за Била Клинтона што би одувало све смеће о његовом приватном животу. Непрестано је понављао да је то морално питање. Био је сав усплахирен и, иако је на себи имао само гаће и чарапе, било је тешко несхватити га озбиљно, иако сам га све време охрабривао да се обуче. Блер је одлетео за Чикаго ради једног од најважнијих спољнополитичких говора за време своје владавине, током које је успоставио принцип либералног интервенционизма. У том говору су представљени принципи према којима једна суверена држава може напасти другу. Тони Блер је деловао све забринутији јер смо замољени да помогнемо операцију која би се могла окончати траљавим договором. Уколико би се тако нешто догодило, никада више не бисмо могли да пошаљемо наше снаге у неку операцију те врсте. Недеља, 25. април –Немачки канцелар Герхард Шредер ме је питао како тече наша кампања дезинформисања. Рекао сам му да би текла много боље да се укључи и неколико Немаца. Тони Блер је одвео Била Клинтона у одвојену просторију, где су били само њих двојица, где га је опет притискао око копнених снага, рекавши да нам је потребно право решење и да се то може догодити само уколико Сједињене Државе јасно кажу да ће бити спремне када за тако нешто дође време. Касније је рекао да је Бил био јако колебљив. Такође, рекао ми је да би ја требало да преузмем руковођење целом медијском операцијом. Уторак, 27. април – Путовање аутомобилом и ручак у замку надомак Брисела, који је користио Весли Кларк. Он ми је рекао да постоји бомба коју желе да употребе и која може да уништи простор величине четири фудбалска игралишта, а да се тек тада активирају гранате па се штета додатно прошири. Рекао је да Срби не знају да је имамо. Питање је једино да ли да их упозоримо или је једноставно употребимо? Тешко питање. Рекао сам, уколико је ипак употребите, јавите нам раније да бисмо могли да смислимо одговарајуће објашњење. Четвртак, 29. април, Даунинг стрит – Указао сам (Тонију Блеру) да већина осталих дели мишљење Била Клинтона о копненим снагама – Шредер, Ширак, Јељцин. Али, војска тврди да без тога не може да победи, рекао је он. Последњи коментари Stanislav Kalenic | 15/01/2011 20:48 Zar nije u jucerasnjoj Politici pisalo da je preko 57% (verovatno nekih fantoma) gradjana Srbije za ulas u “evroatlantske integracije”? Pitam se, pitam. veciti ponavljaci | 15/01/2011 20:59 Meni se cinilo za vreme rata da su Srbi shvatili rat kao neku igru. Jos jedan dokaz da se iz istorije nista nije naucilo. Niko ih ne podseti kako je Hitler bombardovao Beograd, niti su oni koji su to preziveli imali priliku da to nekome kazu. Zapadna propaganda o navodnom biranju ciljeva progutana je kod Srba kao legitiman i jedini nacin kojim mora rat da se vodi protiv njih, iako, gle cuda, nisu ni sami u Bosni ni na Kosvu, vodili mnogo racuna o “ratno vrednim” ciljevima. Hteli su da rat dobiju svim sredstvima, ali kad njih neko napadne onda mora to da bude po protokolu i u rukavicama. po mogucstvu negde na Kosvu, ali ne u Beogradu, naroito kad je vreme spavanju. Uvek sam mislio, da su Srbi, u svoj svojoj gluposti, veoma dobro prosli u ovom ratu. Moglo je biti, mnogo, mnogo gore, kao sto to ovaj clanak pokazuje. Ali opet Srbi nista nece nauciti iz toga.Nastavljaju da brbljaju o tome kako ih nisu pitali o tome kako bi voleli da ih NATO generali bombarduju. Социјалиста али прави | 15/01/2011 21:14 Лабуристичка партија ,чији је Блер био шеф (а и даље има истту политику) је вероватно најснажнија партија Социјалистичке интернационале. Због тога ми није јасно,односно чудно ми је да ДС и СПС истичу са поносом да су оне чланице ове (без икакве сумње про америчке) организације.


text: бити заљубљен је сјајно, али ових 13 осећања су још боља Бити заљубљен је сјајно, али ових 13 осећања је још боље Љубав је једина ствар коју већина нас активно тражи. Проводимо сате тражећи, бринући се и плачући због љубави. Немојте ме погрешно схватити, то је предиван осећај - али да ли је најбољи? Не баш. Љубав је пролазна и ретко безусловна, без обзира колико се осећа у овом тренутку. Љубав свакодневно имамо у свом животу, али никада јој се не чинимо потпуно задовољном. Зашто је то? Можда је то зато што љубав није крај све, буди све што је пукло. Имајући то на уму, ево 13 осећања која су чак и боља од заљубљености: Остваривање животног сна. Ово важи за сваки главни циљ, заиста. Усхићење од напорног рада и гледања да се ваш труд исплати осећај је као нико други. То вам нико не може одузети. Јести невероватну храну. Озбиљан сам овде. Ако једете своју омиљену храну, осећате се срећно и мирно. Неке студије су чак откриле да је једење чоколаде боље од љубави. Осим тога, храна вам не слама срце и не осуђује вас ако ставите неколико килограма вишка. Склупчање у кревету. После дугог дана ништа се не осећа боље него да се склупчате под топлим, меким покривачем. Узмите добру књигу или укључите своју омиљену емисију и љубав више не делује тако сјајно. Плус, читав кревет добијате за себе. Бити на првом месту. ОК, вратимо се на нешто озбиљније. Ако вас неко стави на прво место у животу, осећате се још боље него да имате своју љубав. Не кажем да би вас неко требао стављати на прво место 24/7, али видети како се они компромитују за вас значи чак и више него да им изговарају те три мале речи.


Словенац на чију је сахрану дошао цео Београд | Патриот Насловна Ризница Словенац на чију је сахрану дошао цео Београд ЕДВАРД РУСЈАН – Прва ваздухопловна жртва на Балкану. На трећи дан Божића, Русјан је погинуо на Калемегдану. Пре полетања је изјавио: „Ако у Србији погинем, не жалим, јер сам погинуо у својој земљи!“ Едвард Русјан се не без разлога зове „Југословеснки Икар“. Словенац пореклом и рођењем, свој млади живот је завршио испод бедема Калемегданске тврђаве. Његови посмртни остаци се налазе на Новом Гробљу у Београду. Био је 12-ти конструктор у свету који је полетео летелицом сопствене израде на моторни погон и био је прва жртва ваздухопловства на просторима Балкана. Био је велики родољуб и патриота југословенске оријентације. А надасве је био заљубљеник у небеске висине и у летење. Ово је прича о њему... Са старијим братом Јожефом већ 1897. године почиње да израђује разне моделе авиона-разне „махокрилце“, „хопикоптере“ и сличне летелице које се покрећу коришћењем сопствене снаге. Њих двојица су се одлично допуњавали, тако што је Едвард планирао, пројектовао и скицирао, док је старији брат вешто материјализовао замисли до детаља. Прво одушевљење су доживели са моделом авиона површине крила 10 dm2 који је покретан сатним механизмом успео да се на висини од 5 m задржи у ваздуху кружећи више од једног часа. Деценију касније, 1908. године Едвард је пројектовао редни 4-цилиндрични мотор којим је успео да заинтересује неке произвођаче. Истовремено, познанство са инжењером Франком Милером и посета Интернационалном аеро-митингу у Торину где се познао са достигнућима Блериоа, Кертиса и Фармана, коначно убеђују и оца Франца, да помогне синовима како би набавили један мотор, који ће послужити као добра основа за даље пројекте. Набавили су један 3-цилиндрични, полован, са воденим хлађењем, са 1300 обртаја и 18,4 kW снаге. Тај мотор је у октобру 1909. године уграђен у први Русјанов авион „Еда-I“. Двокрилац, пресвучен пергамент папиром и са конструкцијом израђеном од дрвета и бамбуса, био је дугачак 12 m, са распоном крила од 8 m и елисом пречника 2,2 m. Летелица је била укупне масе 180 kg. Почетком новембра, на летелишту Роје у околини Горице, браћа врше испробавање летелице „затрчавањем“. А онда, 25. новембра 1909. године Русјан је ушао у историју. Тада је својим авионом извео успешан лет на висини од 2 m, прешавши пут од 60 m, а како је званично у ваздухопловној историји и забележено. Четири дана касније, прелеће 600 и достиже висину од 12 m, успевши током лета да прави и блаже заокрете. Нажалост, приликом јавне демонстрације 6. децембра долази до удеса, који је за последицу имао неоправљивост авиона. Но то браћу није деморалисало и након ове прве, авион „Еда“ доживљава још шест итерација. Од летелице „Еда I до Еда VII“. Браћа су неуморно радила, уз понеку симболичну помоћ са стране, али најчешће самостално. Све до септембра 1910. године. А тог септембра месеца 1910. године, браћу Русјан ангажује са својим капиталом угледни загребачки Србин Михајло Мерћеп. Он у Чрномерцу код Загреба подиже радионицу за израду авиона, а у исто време у Француској набавља нов и јачи мотор од претходног „Анзанија“, који су у својим пројектима користила браћа Русјан. У питању је био „Гном“ од 36,8 kW, што читавом пројекту даје нови квалитет. На основу Русјановог пројекта авиона „Еда V“ настаје нова усавршена летелица која је добила име „Мерћеп-Русјан“. Био је то једнокрилац мешовите конструкције сличан француском авиону „Блерио XI“. Авион је имао распон крила од 14 и дужине 11 метара, савршенији за управљање и са побољшаном опремом. Авион је полетео већ 13. новембра 1910. године на летелишту у Чрномерцу и тај лет је био успешан, тако да је за 26. децембар била предвиђена јавна демонстрација пред загребачком публиком. Пошто је овај лет, који је такође било успешан, изазвао не мало одушевљење како међу окупљенима на летелишту, којих није био мали број, тако и међу широм јавношћу, јер су о овом лету извештавали и медији, Мерћеп и браћа Русјан су у циљу комерцијализације серијске производње авиона, планирали и летове у Београду за Божић, а након тога су имали у плану да лете и у Бугарској. Познато је да је авион допремљен у отвореном железничком вагон неколико дана пред Божић. Министарство војно Краљевине Србије и Град Београд су били задужени за организацију. Краљ Петар је лично примио Мерћепа и Русјана на аудијенцију. Припреме су започеле и текле су у радосном, божићном расположењу које је тих дана владало у Београду. Програм, који је првобитно био највљен за Бањицу, због великог броја очекиваног народа, премештен је на Калемегдан. Дневни листови су уредно обавештавали јавност о припремама и о заказаном летењу, које је било предвиђено за сва три празнична дана. Али кошава која је тих дана јако дувала у Београду, омела је планове за летење на сам Божић и на други дан. Ипак Русјан се одлучује да на трећи дан празника полети, иако су удари кошаве били ризични за извођење лета. Остала је у новинама изјава Русјанова у којој је рекао: „Ако у Србији погинем, не жалим, јер сам погинуо у својој земљи!“ Нестрпљиви грађани и званице у огромном броју како на тврђави, тако и испод ње уз овације су пропратили почетак летења. Полетање и пењање на висину од око 100 метара су били успешни. Лет се одвијао изнад десне обале Саве и над самом тврђавом. Могло се видети да се пилот у лаком авиону бори са јаком кошавом. У току спуштања из правца запада код ушћа Саве у Дунав, пред само слетање, авион је од турбулентног удара кошаве дословно преломљен и са пилотом заједно пао на железнички насип. Када су неки од окупљених пришли, Едвард је још увек давао знаке живота, али су повреде биле фаталне, тако да је здравствена екипа која је стигла на место несреће након неколико минута, могла да констатује само смрт. Русјанова погибија је била и 34 пилотска жртва од Лилијентала, а Едвард је у својој 25 години постао југословенски Икар и прва жртва ваздухопловства на просторима Балкана. Данима су место удеса посећивали грађани Београда и сакупљали остатке летелице, од којих се део налази и данас у Музеју ваздухопловства. Едвардова погибија је на тренутак зауставила даље планове у производњи „Мерћеп-Русјан“, али је у тим временима, у предвечерје Првог рата, у великој мери пробуђен патриотски осећај братских народа на Балкану. Београд и Србија су свим срцем одали поштовање храбром пилоту. Такву сахрану, Београд до тада није видео. У процесији, која је од Врачара, кроз центар града преко Теразија ишла до Новог Гробља где је Едвард сахрањен (парцела 15, гробно место 343) кретало се неколико стотина официра, државни и црквени великодостојници, пријатељи и родбина његова која је пристигла из Словеније, ученици београдске Богословије и 14000 грађана... Ако знамо да је Београд тада бројао 80000 становника, ова бројка добија још више на значају. Опроштајне говоре су након телеграма саучешћа ЊВ Краља, одржали др Зупанчић, представник Горичких Словенаца и Бранислав Нушић, који је на Теразијама одржао следећи говор: “Пусти су и мрачни облаци надкрилили нашу домовину, а ти си мој соколе срцем желео улетети у те облаке. Крвави су зидови нашег Београда града, а ти си јуначе мој желео их оросити својом крвљу. Хтео си да у море крви проливене за слободу, пролијеш и своју за културу...“ Петер ЖИГОН/Милан РАКИЋ, ПАТРИОТ Претходни текстАмбасада САД у БиХ o Дану РС: Организатори прославе ће да одговарају! Следећи текстИСИС дигао у ваздух постројење хрватске ИНЕ! (ВИДЕО)


text: Руски патријарх освештао цркву у спомен пострадалих рудара У девету недељу по Духовима, Његова Светост Патријарх московски и све Русије г. Кирил обавио је чин великог освећења храма Рођења Христовог у Новокузњецку изграђеног у спомен пострадалих рудара На светој Литургији у новоосвећеној цркви Патријарху су саслуживали Митрополит сарански и мордовски Варсенуфије, Митрополит кемеровски и прокопијевски Аристарх, Епсикоп слонечногорски Сергије, као и Епископ маријински и јергински Инокентије. Певао је хор Кузбашке богословије. Служби је присуствовао губернатор Кемеровске области А.Г. Тулејев, председник Савета народних посланика ове области Н.И. Шатилов, главни федерални инспектор И.В. Колесников, заменик градоначелника Новокузњетска С.Н. Кузњецов, добротвора и градитељи нове цркве, удовице и родитељи мртвих рудара Кузбасу. У току богослужења произнесене су посебне молитве за пострадале рударе. Беседио је јеромонах Андреј Чудинов, професор Кузбашке богословије. Богослужење је директно пренисила регионална телевизија Мој град. Патријарх московски уручио је свету панагију Митрополиту кемеровском Аристраху за његов труд и рад, а поједицима који су помогли изградњу храма висока црквена признања. Губернатор Кемеросвке области А.Г. Тулејев захвалио је Његовој Светости на посети поводом Дана рудара и освећењу највећег рударског храма у Русији. Овом прилико Његовој Светости је уручен орден са лентом почаносг грађанина Кемеровске области. Патријарх московски и све Русије Кирил је дан раније стигао у посету Кузбашкој митрополији. Предходиних дана Његова Светост је посетио Митрополију новосибирску Извор: Московска патријаршија


text: Социологија Мастер академске студије социологије (2014) Ниво студија: Мастер Број ЕСПБ бодова: 60 Трајање програма у годинама: 1 Академски назив: мастер социолог Услови уписа: Завршене основне академске студије социологије (240 ЕСПБ) или завршене основне студије социологије у четворогодишњем трајању, у складу са условима утврђеним Статутом Универзитета и Факултета; студент који је завршио други студијски програм полаже диференцијални испит у складу са студијским програмом и Статутом Факултета. Циљ: Дипломске академске студије социологије усмерене су на стицање знања и развијање способности и вештинa неопходних за самосталан стручни и научно-истраживачки рад социолога у различитим областима, као и за даље образовање и перманентно стручно усавршавање. Циљеви дипломских академских студија социологије jeсу: - дубље и целовитије сагледавање теоријских и методолошких знања из одређене области социологије и њeнe повезаности са сродним дисциплинама; - оспособљавање за критичко промишљање друштвених појава, кроз теоријску анализу и оперативно закључивање; - оспособљавање за самостално конципирање и извођење научних и примењених истраживачких пројеката у одређеној области социологије; - оспособљавање за обављање наставног рада; - стицање одговарајућих научних, стручних и практичних знања за професионално и иновативно деловање дипломираних социолога у различитим областима друштвеног живота; - оспособљавање и припрема за докторске студије. Курсеви који се изводе подељени су на обавезне и изборне. Обавезни курсеви су Кључни проблеми социолошке теорије и Методологија социолошких истраживања, а на листи изборних курсева студент бира садржаје који су разврстани у 3 модула: Наставник социологије, Социологија одрживог развоја и Општа социологија. Модул из опште социологије покрива тематска подручја као што су социологија културе, социологија сазнања, социологија религије, економска социологија, социологија политике, социологија породице, родне студије, урбане студије, социологија менталних поремећаја, студије глобализације. Студентима су понуђени и курсеви који покривају подручја сродних друштвено-научних дисциплинама. Сви предмети (курсеви) имају исту бодовну вредност (6 ЕСПБ бодова), а укупан број бодова који се стиче по основу курсева је 30 ЕСПБ бодова. Студијски истраживачки рад носи 10 ЕСПБ бодова, а завршни рад 20 ЕСПБ бодова. Укупан број бодова који студент стиче на Дипломским академским студијама социологије – мастер је 60 ЕСПБ бодова, у сваком семестру по 30 ЕСПБ бодова. Студијски истраживачки рад носи 10 ЕСПБ, а завршни рад 20 ЕСПБ бодова. Компетенције: Опште и предметно-специфичне компетенције студената Савладавањем програма дипломских академских студија социологије студент стиче следеће опште способности: - самосталног избора и примене метода и поступака у процесу истраживања друштвене стварности; - стручне експертизе у истраживачкој и саветодавној пракси; - примене знања у истраживачкој, педагошкој и саветодавној пракси; - остваривања комуникационе сарадње са међународним научним и стручним институцијама. - мултиперспективног и интердисциплинарног приступа изучаваним проблемима. Савладавањем дипломских академских студија социологије студент стиче следеће предметно-специфичне способности: - темељног познавања и разумевања одређене области социологије и специфичних друштвених проблема; - темељног познавања специфичних приступа и метода у истраживању одређене друштвене области; - познавање рада међународних институција које се баве одређеном облашћу социологије, као и институција које се на практичан начин баве одговарајућим специфичним друштвеним феноменима; - коришћења информационо-комуникационих технологија за претраживање и обраду података у специфичној области социологије и сродних наука; - стручне експертизе у решавању конкретних друштвених и истраживачких проблема уз употребу научних метода и поступака. Опис исхода учења По завршетку академских студија социологије студенти владају знањима и вештинама неопходним за самосталан истраживачки рад у области социологије за коју се определе. Студенти су обучени за анализу стања, оперативна истраживања и конципирање могућих промена (практичних мера, решења) у одређеним областима друштва. Стечене способности и знања квалификују завршене студенте за рад на научним пројектима, као и примењеним истраживањима. Студенти су оспособљени за обављање високостручних послова у васпитно-образовним, научним институцијама за друштвена истраживања, институцијама културе јавног и приватног сектора, државној администрацији и службама, медијима, агенцијама за истраживање јавног мњења и тржишта, консултантским организацијама, итд. Студенти могу самостално да проширују своја знања и да преносе стечена знања другима.


text: Uncategorized – Гимназија Прибој Објављено 31. марта 2022. 31. марта 2022. ОБАВЕШТЕЊЕ-ВРОЈ-za-ucenike-12Преузми 01-Strucno-uputstvo-za-sprovodjenje-pilotiranja-drzavne-mature-u-aprilu-2022.-godineПреузми 02-Prilozi-Strucnom-uputstvu-za-sprovodjenje-pilotiranja-drzavne-mature-u-aprilu-2022.-godineПреузми Информације-за-школе-пре-пилотирања-1Преузми Објављено 20. октобра 2021. 20. октобра 2021. Јуче је у Дому културе за ученике трећег и четвртог разреда одржано предавање "Још увек возим" у сарадњи са Саветом за безбедност саобраћаја Општине Прибој и Савезом параплегичара и квадриплегичара Србије. Ученици су имали прилику да саслушају искуства особа које су доживеле тешке саобраћајне несреће са озбиљним здравственим исходима и на тај начин дођу до сазнања везаних за безбедно понашање у саобраћају. На основу Одлуке Тима за праћење и координисање примене превентивних мера у раду школа, настава у Гимназији Прибој од понедељка 20.09.2021. године, одвијаће се по моделу I, односно непосредно у школи. О детаљима организације родитељи и ученици ће бити благовремено обавештени преко наставника и одељењских старешина. Објављено 10. септембра 2021. 10. септембра 2021. Од понедељка 13. септембра 2021. године, настава ће се реализовти по Моделу 3, то јест сви ученици похађају наставу онлајн. О детаљима наставе ученици ће бити обавештени преко одељењских старешина и предметних наставника. Објављено 27. августа 2021. 27. августа 2021. Почетак-школске-годинеПреузми Објављено 24. августа 2021. 24. августа 2021. Facebook страница наше школе је промењена. Нови линк ка истој је: https://www.facebook.com/Gimnazija-Priboj-109074324826339 Објављено 8. јула 2021. 8. јула 2021. Објављено 9. јуна 2021. 9. јуна 2021. Ђак генерације у школској 2020/21 је Лана Матић. Честитамо Лани на постигнутом успеху и желимо пуно среће у даљем школовању. Школа је за ђака генерације обезбедила прикладне награде лаптоп и књигу.