text: 1997. је била проста година. Догађаји Јануар 7. јануар — у Алжиру је, у експлозији бомбе коју су у аутобус подметнули исламски екстремисти, погинуло најмање 13 и рањено око сто људи. 31. јануар — У сукобу наоружаних Албанаца и припадника српске полиције код Вучитрна на Косову убијена су три Албанца и рањена три припадника МУП Србије. Фебруар 2. фебруар — Полиција је уз употребу силе спречила демонстранте коалиције „Заједно“ на Бранковом мосту у Београду. 11. фебруар — Под притиском међународне јавности и тромесечних грађанских и студентских протеста председник Србије Слободан Милошевић је посебним законом признао резултате локалних избора на којима је победила опозициона коалиција „Заједно”. 11. фебруар — Свемирски шатл Дискавери је лансиран на мисију сервисирања телескопа Хабл. 21. фебруар — Након што је Српски покрет обнове односно Вук Драшковић поклонио мандат за градоначелника Зорану Ђинђићу, он бива изабран за градоначелника Београда. Март 26. март — У Калифорнији на различитим местима нађено 39 слично одевених тела припадника секте Капија раја који су извршили самоубиство. Април 11. април — У Београду, у ресторану „Мама миа“, убијен Радован Стојичић - Баџа, генерал српске полиције и тадашњи в. д. министра унутрашњих послова Србије. 22. април — Перуанска војска успела да уђе у резиденцију амбасадора Јапана у Лими и да ослободи 71 таоца које су четири месеца држали герилци левичарског покрета Тупак Амару. Мај 2. мај — Лабуристичка партија Уједињеног Краљевства враћа се на власт први пут после 18 година, а Тони Блер је постао премијер. 17. мај — Лоран Кабила је са својим трупама ушао у Киншасу, преузео власт у Заиру и променио назив државе у Демократска Република Конго. Јун 30. јун — Кина је званично преузела контролу над Хонгконгом после 156 година британске колонијалне управе. Јул 1. јул — Хонгконг је, након што је 150 година био под британском управом поново враћен под кинеску јурисдикцију, као њен специјални административни регион. 14. јул — Хашки трибунал осудио босанског Србина Душана Тадића на 20 година затвора због учешћа у етничком чишћењу босанских Муслимана на подручју општине Приједор. 15. јул — Слободан Милошевић изабран за председника СР Југославије. 19. јул — Ирска републиканска армија објавила примирје у својој 28-годишњој кампањи против британске власти у Северној Ирској. Август 31. август — Принцеза Дајана је након саобраћајне несреће касније преминула у болници. Септембар 15. септембар — Регистрован је домен Google.com. 21. септембар — Одржан први круг избора за председника Србије. Највише гласова и пролаз у други круг изборили кандидат владајуће коалиције, Зоран Лилић, и лидер Српске радикалне странке, Војислав Шешељ. Октобар 5. октобар — У другом кругу председничких избора у Србији, Војислав Шешељ победио Зорана Лилића, али Републичка изборна комисија његову победу није признала због недовољног броја изашлих бирача. 9. октобар — Петар Свидлер је победио на шаховском турниру у Тилбургу. Новембар Децембар 3. децембар — У Отави су представници 122 земље потписали Конвенцију о забрани противпешадијских мина. 19. децембар — Сингапурски путнички авион „Боинг 737-300” срушио се близу индонежанског града Палембангаре, што није преживео нико од 104 путника и чланова посаде. 21. децембар — После другог круга нових избора за председника Србије, нови кандидат владајуће коалиције, Милан Милутиновић, победио Војислава Шешеља. 29. децембар — Милан Милутиновић ступио на дужност. Рођења Јануар 4. јануар — Анте Жижић, хрватски кошаркаш 9. јануар — Вања Маринковић, српски кошаркаш 13. јануар — Еган Бернал, колумбијски бициклиста 17. јануар — Никола Јакшић, српски ватерполиста 18. јануар — Милош Стојановић, српски фудбалер 19. јануар — Един Атић, босанскохерцеговачки кошаркаш 28. јануар — Бојан Кнежевић, хрватски фудбалер 31. јануар — Донте Дивинћенцо, амерички кошаркаш Фебруар 2. фебруар — Умар Садик, нигеријски фудбалер 10. фебруар — Клои Грејс Морец, америчка глумица 10. фебруар — Теодора Џехверовић, српска певачица 11. фебруар — Хуберт Хуркач, пољски тенисер 19. фебруар — Слободан Јовановић, српски кошаркаш 20. фебруар — Снежана Богићевић, српска кошаркашица 20. фебруар — Вања Милинковић Савић, српски фудбалски голман 22. фебруар — Џером Робинсон, амерички кошаркаш 23. фебруар — Џамал Мари, канадски кошаркаш 25. фебруар — Изабел Ферман, америчка глумица Март 2. март — Беки Џи, америчка певачица, глумица и модел 3. март — Камила Кабело, кубанско-америчка музичарка 6. март — Алиша Бо, норвешко-америчка глумица 6. март — Бојана Миленковић, српска одбојкашица 7. март — Петар Гигић, српски фудбалер 8. март — Тијана Бошковић, српска одбојкашица 9. март — Белинда Бенчич, швајцарска тенисерка 17. март — Кејти Ледеки, америчка пливачица 18. март — Ивица Зубац, хрватски кошаркаш 19. март — Рута Мејлутите, литванска пливачица 21. март — Мартина Стосел, аргентинска певачица и глумица Април 1. април — Ејса Батерфилд, енглески глумац 3. април — Габријел Жезус, бразилски фудбалер 10. април — Влатко Чанчар, словеначки кошаркаш 12. април — Тамаш Кајдочи, српски дизач тегова 14. април — Војислав Стојановић, српски кошаркаш 15. април — Мејси Вилијамс, енглеска глумица 18. април — Кејлеб Свониган, амерички кошаркаш (прем. 2022) 20. април — Александар Зверев, немачки тенисер 29. април — Сара Лозо, српска одбојкашица Мај 3. мај — Ивана Јоровић, српска тенисерка 7. мај — Дарија Касаткина, руска тенисерка 7. мај — Јури Тилеманс, белгијски фудбалер 10. мај — Ришарлизон, бразилски фудбалер 11. мај — Лана Кондор, америчка глумица 12. мај — Френки де Јонг, холандски фудбалер 15. мај — Усман Дембеле, француски фудбалер 18. мај — Александра Катанић, српска кошаркашица 18. мај — Давид Миладиновић, српски кошаркаш Јун 6. јун — Маја Алексић, српска одбојкашица 7. јун — Александра Вукајловић, српска рукометашица 8. јун — Страхиња Крстевски, македонски фудбалер 8. јун — Јелена Остапенко, летонска тенисерка 11. јун — Џорџа Смит, енглеска музичарка 17. јун — Кеј Џеј Апа, новозеландски глумац 21. јун — Ребека Блек, америчка певачица 28. јун — Александар Лутовац, српски фудбалер 28. јун — Ловро Мазалин, хрватски кошаркаш Јул 12. јул — Малала Јусуфзаи, пакистанска активисткиња, добитница Нобелове награде за мир (2014) 17. јул — Оџи Ануноби, британски кошаркаш 19. јул — Никола Поповић, српски кошаркаш 24. јул — Фуркан Коркмаз, турски кошаркаш 30. јул — Финијас О’Конел, амерички музичар, музички продуцент и глумац Август 2. август — Иван Шапоњић, српски фудбалер 3. август — Стефан Пено, српски кошаркаш 10. август — Кајли Џенер, амерички модел 11. август — Елена Китић, српска певачица 18. август — Џозефин Лангфорд, аустралијска глумица 18. август — Ренато Саншес, португалски фудбалер 24. август — Алан Вокер, норвешки ди-џеј и музички продуцент Септембар 12. септембар — Сидни Свини, америчка глумица 19. септембар — Ерик Јирка, словачки фудбалер 23. септембар — Џон Колинс, амерички кошаркаш 30. септембар — Макс Верстапен, холандски аутомобилиста Октобар 2. октобар — Тами Абрахам, енглески фудбалер 7. октобар — Кира Косарин, америчка глумица 8. октобар — Бела Торн, америчка глумица 12. октобар — Никола Миленковић, српски фудбалер 16. октобар — Шарл Леклер, марокански аутомобилиста 16. октобар — Наоми Осака, јапанска тенисерка 20. октобар — Андреј Рубљов, руски тенисер 21. октобар — Никола Танасковић, српски кошаркаш 25. октобар — Ема Хикс, канадска порнографска глумица 27. октобар — Лонзо Бол, амерички кошаркаш 28. октобар — Тејлор Фриц, амерички тенисер 28. октобар — Сијера Макормик, америчка глумица 30. октобар — Предраг Васић, српски глумац 31. октобар — Сидни Парк, америчка глумица и комичарка 31. октобар — Маркус Рашфорд, енглески фудбалер Новембар 17. новембар — Драган Бендер, хрватски кошаркаш Децембар 7. децембар — Периша Пешукић, црногорски фудбалер 15. децембар — Мод Апатоу, америчка глумица 16. децембар — Сара Ларсон, шведска музичарка 20. децембар — Деарон Фокс, амерички кошаркаш 23. децембар — Лука Јовић, српски фудбалер 27. децембар — Ана Коњух, хрватска тенисерка Смрти Јануар 17. јануар — Клајд Томбо, амерички астроном (*1906) Фебруар 3. фебруар — Бохумил Храбал, чешки књижевник (* 1914) Март 2. март — Грета Хоблајн, немачка атлетичарка која се такмичила у дисциплинама бацање кугле, диска и штафета 4 х 100 m (* 1908) 2. март — Мирон Флашар, српски филолог, професор Универзитета у Београду (* 1929) Април 21. април — Милош Хамовић, српски историчар (* 1933) 24. април — Јуџин Стонер, амерички конструктор оружја Мај Јун 1. јун — Николај Тихонов, совјетски политичар и премијер СССР (* 1905) 25. јун — Жак Кусто, француски истраживач (* 1910) Јул 15. јул — Ђани Версаче, италијански модни креатор (* 1946) Август 4. август — Жана Калман, најстарија особа у историји (*1875) 31. август — Дајана, принцеза од Велса (* 1961) Септембар 1. септембар — Золтан Цибор, мађарски фудбалер (* 1929) 9. септембар — Предраг Лаковић, српски и југословенски филмски и позоришни глумац (* 1929) Октобар 25. октобар — Андреј Цетински, учесник Народноослободилачке борбе и народни херој Југославије (* 1921) 16. октобар — Кнегиња Олга Карађорђевић, грчка принцеза и супруга кнеза Павла (* 1903) Новембар 20. новембар — Станислава Пешић, филмска позоришна и телевизијска глумица (* 1941) Децембар 17. децембар — Узи Наркис, израелски генерал (* 1925) Нобелове награде Физика — Стивен Чу, Клод Коен-Тануђи, и Вилијам Данијел Филипс Хемија — Пол Д. Бојер, Џон Е. Вокер, Јенс К. Скоу Медицина — Стенли Б. Прузинер Књижевност — Дарио Фо (Италија) Мир — Међународни покрет за забрану мина (ICBL) и Џоди Вилијамс Економија — Роберт Мертон (САД), Мајрон Шоулс (САД) Литература Б92 1990-е 91997


source: wikipedia

text: ГНУ је оперативни систем састављен искључиво од слободног софтвера. Његов назив је рекурзивна скраћеница за „ГНУ није јуникс“ (-{GNU's Not Unix}-). Ово је одабрано зато што је његов дизајн јуниксолик (-{Unix-like}-), али од Јуникса се разликује по томе што је слободан софтвер и не садржи његов код. Развој ГНУ-а је покренуо Ричард Столман, и то је био првобитни циљ Задужбине за слободни софтвер (Free Software Foundation). Развој ГНУ система је значио и писање многих програма, познатих као ГНУ програми или ГНУ пакети. Међу њима су и уређивач текста Емакс, ГНУ-ова збирка компилатора (GNU Compiler Collection), ГНУ-ов дебагер (испитивач) (GNU Debugger) и графичко окружење Гном. ГНУ систем се обично користи у комбинацији са језгром линукс, које је развијено ван пројекта ГНУ. Ова комбинација чини потпуно функционалан оперативни систем, ГНУ са линуксом (GNU/Linux), који се међутим често назива само „Линукс“. За детаље погледајте ГНУ и линукс - спор око имена. ГНУ-ови програми се често користе и самостално. Није неуобичајено наћи компоненте ГНУ-а инсталисане на власничким јуникс системима уместо првобитних јуникс програма – посебно оних који су алатке за програмирање и који се често називају заједничким именом ГНУ-ов скуп алатки. (Што је само мали део целине ГНУ система.) Користе се на овај начин јер су се показали као супериорни у односу на еквивалентне јуникс верзије, чак и онда када нису потпуно сагласни са стандардом POSIX. Такође, због популарности комбинације ГНУ са линуксом, многи који раде на развоју софтвера инсталишу ГНУ-ов скуп алата на друге системе због компатибилности или зато што скуп ради уједначено на свим платформама. Многи ГНУ-ови програми су такође пребачени (-{ported}-) на Microsoft Windows, Мекинтош OS X и разне друге власничке платформе. Међутим, разлог за постојање портова (преноса, тј. и других верзија) је да помогну да се ти системи замене слободним софтвером. Историја Пројекат ГНУ је јавно оглашен 27. септембра 1983. године на дискусионим групама net.unix-wizards и net.usoft. Прави рад на пројекту је почео 5. јануара следеће године, када је Столман дао оставку на МИТ-у да би избегао могућност да универзитет полаже било каква права или да омете расподелу (дистрибуцију) ГНУ-а као слободног софтвера. Првобитна објава је праћена Столмановим „Манифестом ГНУ-а“ и другим есејима у којима је изложио своје мотиве за пројекат ГНУ, од којих је један био и „враћање духа сарадње који је преовлађивао у рачунарској заједници у њеним ранијим данима“. Када је ГНУ предложен, власнички оперативни систем јуникс је већ био у широкој употреби. Будући да се архитектура јуникса показала технички стабилном, систем ГНУ је дизајниран тако да буде компатибилан са њим. Архитектура Јуникса је омогућавала да ГНУ буде написан од појединачних софтверских компоненти. Оне компоненте које су већ биле слободно доступне, као што су систем за прелом текста ТеК и графички систем Икс Windows ће бити прилагођене и поново искоришћене, док ће недостајуће бити написане од нуле. Године 1985. Столман је основао непрофитну организацију Задужбину за слободан софтвер (ЗСС), да би пружала логистичку, правну и финансијску подршку пројекту ГНУ. ЗСС такође запошљава и програмере да доприносе ГНУ-у, мада је значајан део развоја био (и још увек је) дело добровољаца. Како се ГНУ све више истицао, тако су заинтересовани бизниси почели да доприносе развоју или продаји ГНУ софтвера и техничке подршке. Најистакнутији и најуспешнији од ових је био Сајгнус Солушнс (-{Cygnus Solutions}-), данас део Ред Хета (-{Red Hat}-). Да би осигурао да ГНУ софтвер остане слободан, пројекат је 1989. године издао прву верзију ГНУ-ове Опште јавне лиценце (ГНУ-ова ОЈЛ, познатија по енглеској скраћеници -{GNU GPL}-). Ову лиценцу данас користи највећи део ГНУ програма, као и велики број програма слободног софтвера који нису део пројекта ГНУ; то је једна од најчешће коришћених лиценци слободног софтвера на свету. Она даје право свима који приме програм да га покрећу, копирају, мењају и прерасподељују (дистрибуирају) а истовремено им брани да наметну даља ограничења на копије које они расподеле. Ова идеја се назива копилефт (-{copyleft}-). До 1990. године, систем ГНУ је имао проширив уређивач текста (Емакс), врло успешан оптимизујући преводилац (компилатор) (GCC) као и већину основних библиотека и алатки једне стандардне јуникс дистрибуције. Главна компонента која је још увек недостајала је било језгро. У Манифесту ГНУ-а, Столман је поменуо да „основе језгра постоје, али нам недостаје још особина до емулације јуникса“. Он је мислио на -{TRIX}-, језгро са удаљеним позивом поступка (-{remote procedure call kernel}-), које је развијено на МИТ-у и чији су аутори одлучили да га расподељују бесплатно (-{for free}-) а који је био компатибилан са верзијом 7. јуникса. У децембру 1986. почео је рад на прилагођавању овог језгра. Међутим, развојни тим је на крају одлучио да је оно бескорисно као почетна тачка зато што се могло покренути једино на „реткој и скупој 68000 платформи“ (-{„an obscure, expensive 68000 box“}-) и да би га зато требало портовати (пребацити, пренети) на друге платформе пре него што уопште буде коришћено. До 1988. је уместо њега разматрано Max (-{Mach}-), језгро са слањем порука (-{message-passing kernel}-), које је развијано на Универзитету Карнеги Мелон, мада је његово издање као слободног софтвера одложено до 1990. године, док развојни тим није уклонио код који је био власништво АТТ-а (-{AT&T}-). Будући да је Мах обезбеђивало само најниже функције језгра, Пројекат ГНУ је морао да развије делове вишег нивоа језгра, и то као збирку корисничких програма. Ова збирка је првобитно требало да се зове Аликс (-{Alix}-), али је касније развијачу (-{developer}-) Мајклу Бушнелу (-{Michael Bushnell}-) драже било део имена Крдо (-{Hurd}-), па је Аликс прво померено за име подсистема и на крају и коначно избачено. На крају се развој Крда отегао због техничких и сукоба личности. Године 1991. Линус Торвалдс (-{Linus Torvalds}-) је написао јуникс компатибилно језгро линукс. Мада првобитно није био слободан софтвер, Торвалдс је лиценцу променио на ГНУ-ову ОЈЛ 1992. Линукс су даље развијали разни програмери преко Интернета. 1992. је комбиновано са ГНУ системом, што је за резултат имало потпуно функционалан слодобан оперативни систем. ГНУ систем се најчешће среће у овом облику, и обично се назива „систем ГНУ-а са линуксом“ или „дистрибуцијом линукса“. Од 2005. Крдо је у спором развоју те је сада званично језгро ГНУ система. Постоји такође и пројекат који ради на преношењу ГНУ система на језгра -{FreeBSD}--ја и -{NetBSD}--ја. ГНУ-ов софтвер Део софтвера који је развијен у оквиру пројекта ГНУ: Системски софтвер GNU bison - генератор рашчлањивача (parser generator) намењен као замена за yacc Bash - командна шкољка BFD - библиотека објектних датотека Classpath - библиотеке за Јаву Coreutils - основне јуникс алатке, као што су cat, ls и rm Emacs - прошириви, самодокументујући уређивач текста glibc - POSIX стандардна библиотека за Це, са допунском функционалношћу gzip - библиотека и програм за компресију података ГНУ-ов алатни ланац за развој софтвера: GNU Binutils - асемблер (assembler), линкер (linker) и сродни алати ГНУ-ов систем за градњу (GNU build system) - Automake, Autoconf, Libtool GCC - оптимизирајући преводилац за многе програмске језике, укључујући Це, Це++, Фортран, Аду и Јаву GDB - дебагер (debugger) GNU MDK - развојни комплет (development kit) за програмирање у MIX-у Screen - мултиплексор (multiplexer) терминала Texinfo - документациони систем за производњу мрежних (онлајн) и штампаних упутстава GNU wget - напредно добављање датотека са мрежа и Интернета GNUnet - децентрализована „peer-to-peer“ комуникациона мрежа дизајнирана да буде отпорна на цензуру DotGNU - замена за .NET GNU Hurd - скуп сервера утемељен на микрокернелу који обавља исте функције као и јуникс језгро Апликативни софтвер GIMP - ГНУ-ов програм за манипулацију сликама (-{GNU Image Manipulation Program}-) GLPK - пакет намењен решавању проблема у линеарном програмирању (LP), mixed integer programming (MIP) и сличних. GMP - библиотека за нумеричке прорачуне у произвољној прецизности Гном (GNOME) - графичко радно окружење GNU LilyPond - програм за писање нотних записа GNU Octave - програм за нумеричке прорачуне сличан MATLAB-у GNU Privacy Guard (GnuPG) - слободна алатка за енкрипцију која може да замени PGP GNU Robots - мала игра за рачунарске програмере GSL - ГНУ-ова научна библиотека (GNU Scientific Library) GNUstep - изведба (имплементација) OpenStep стандарда за скуп библиотека и развојних алата за графичке апликације Guile - уградиви (embeddable) интерпретер за Схим (Scheme) ГНУ пројекат такође расподељује и помаже у развоју других пакета који су настали другде, на пример: DDD - графичко сучеље () за дебагере eCos - мали оперативни систем за уклопне/уграђене () уређаје CVS - контрола изворног кода У јануару 2004. године било је укупно 260 ГНУ пакета удомљених на ГНУ-овом сајту Савана (Savanah) који служу у ту сврху. Остали се могу наћи на другим местима. Говорници Следе званични говорници пројекта ГНУ : Роберт Часел (Robert J. Chassell) Лоик Дакари (Loïc Dachary) Рикардо Гали (Ricardo Galli) Георг Грев (Georg Greve) Федерико Хајнц (Federico Heinz) Бредли Кун (Bradley Kuhn) Ебен Моглен (Eben Moglen) Ричард Столман (Richard Stallman) Дејвид Шугер (David Sugar) Признања 2000: USENIX Признање за животно дело Види још Задужбина за слободни софтвер Покрет слободног софтвера Слободан садржај Отворени стандарди Копилефт Списак ГНУ пакета Референце Спољашње везе Копија првобитне објаве Ричарда Столмана Превод „Манифеста ГНУ-а“ на српски језик Листа слања gnu-system-discuss, техничка дискусија о ГНУ систему ГНУ Форум - Велики спољни незванични форум који удомљује Nabble. Архивира листе слања многих ГНУ-ових пројеката, што омогућава лакше прегледање и претраживање. Столманова објава пројекта ГНУ из 1983. Подуже Столманово лично мишљење о пројекту и његовој историји Слободна универзална енциклопедија и извор за учење (The Free Universal Encyclopedia and Learning Resource), Столманов есеј о ГНУ-овој енциклопедији ГНУ-пријатељи (GNU-friends), дискусиони форум Сорсфорџови портови ГНУ-ових алата за Мајкрософтов Windows Сорсфорџ-олики сајт за пројекте развоја ГНУ-овог софтвера Пројекат ГНУ Јуникс Скраћенице


source: CulturaX

text: Почетна > Балкан > Три државе за три дана С Приморја на коме је – иако са великим знаком питања изнад свих обалних глава – предсезона ипак почела, отиснуо сам се колима клетим једним поводом, на пут дугачак 1100 километара, кроз чак три државе. Одлучио сам, дакле, да се колима отиснем из Херцег Новог преко махом Републике Српске (пут на кратко води и кроз Федерацију БиХ) до Београда, и да се, због неиспегланих корона правила по којима у једну државу можеш ући али у другу исто тако твоју не можеш без PCR теста... вратим у Херцег Нови преко Црне Горе, около-наоколо, куда ми је ем теже, ем даље, ем скупље. Пут од нулте надморске довео ме је до граничне и царинске коте која не би требало да постоји уопште, гдје је за 10-ак степени Целзијусових било хладније него прије 20-ак минута на обали. Који километар даље, унутар Републике Српске види се море али и парадокс: Република Српска је једина географија на свијету која види море али на њега не излази. Истина, излази, али само по црквеном шематизму: Епархија захумско-херцеговачка има излаз на море – у заливској Суторини. Видио сам како у резервоару имам бензина још, па се нисам танковао у Требињу, идиличном граду који полако но сигурно (јер је имао срећу да га као плодну и водом пуну оазу омеђену херцеговачким кршем осмисли урбанистички зналац) – диже цијене због честих Херцегновљана, и више, због и те како платежних Дубровчана. Резервоар сам напунио у Вишеграду, по скоро 30% нижој цијени неголи што бих то могао у Црној Гори или Србији, срам их обје било. Рутом Херцег Нови – Београд преко Републике Српске нисам возио годину и по, због короне, те ме изненадило колико је пут од Билеће до Горажда у међувремену пропао. Али није само све гори пут доказивао гдје се свуда широм разапело сиромаштво, колико на дионици која на кратко пролази кроз Федерацију, гдје путник увијек, ја л` ту, ја л` тамо, мора да налети на униформисаног друмског харачлију. Под условима на којима је моје око ишчитало параметре да се туда без икакве опасности може 60 на сат, неки је босанскохерцеговачки умозрителник, Алах памти кад, поставио знак ограничења брзине на 30 km/h, што је за возача брзина пужа. У Београду се и у шпицу хита 80 km/h по најфреквентнијим саобраћајницама током зеленог таласа, али у вилајетима оним удаљеним, не само босанским, возач мора да пази да му из буша не искочи униформисано лице и каже да мора да плати бога оца. Будући "да ме снимила камера", пријетила ми је казна "забране саобраћања моторним возилом у трајању од 30 дана", али пошто сам, најљубазније могуће упорно одбијао да у такав расплет повјерујем до конца, босанскохерцеговачки је полицајац предложио (јер ја не бих никад): Ајде, може ли нешто за кафу? Поскочио сам пресрећан, како не може!, ево ти, битанго једна поткупива, што сам казао у себи, 10 евра, и пуно ти хвала што ме ниси одрао као Муса јарца. Одавно се на пут дуг 550 km у једном правцу нисам отиснуо у првој декади јуна, када је прољеће у зениту. Творац је опет пуцнуо прстима, биљке су процвјетале и многе воћке дале укусног и генетски немодификованог плода. Као и у доба Аустрије, Босна је пуна квалитетног дрвета. Србија је мјестимице налик Тоскани. По свему се види да земља која не напредује – назадује, јер стоји необрађена, осјећа се енергија трпљења, умјесто енергије промјена. Београд се најмање мијења у центру, иако се у центру доносе одлуке о највећим промјенама. Људи су љубазни, упркос свему. Омладина изгледа пристојно. Све је јефтиније него на Приморју, али збир многих јефтиноћа живот у укупном збиру чини скупљим. Питао сам таксисту кад је завршио разговор, да ли је то с друге стране била његова супруга? Изненађено ме питао како сам претпоставио да је супруга, јер се по разговору заиста није могло сазнати у ком су таксиста и саговорник односу. Чудо је наука о знаку. Рекао сам како сам установио лако, јер се, кад је телефон зазвонио, на дисплеју појавио текст: О, неее! Обавио сам посао због ког сам дошао само на дан. Видио таста и ташту, како су боље откако су добили унуку. Попио ракију клеку са Мокре горе. Гостовао на Хелмкасту, и представио књигу "Догодине на мору" (Cetena mundi) – збирку ангажованих текстова писаних углавном за Печат. Десет хиљада прегледа само првог дана. Температура увече, не од короне, него од исцрпљености. Прошетао сам од Теразија до Славије, и по ко зна који пут установио да је Бог најбољи вајар. За неке би дјевојке Моравци рекли да су лепе ки богиње. У моћи је сваког прољећа да на свијет изда нове љепоте. Између два млада годишња доба отворе се многи пупољци. Словенци имају сјајну ријеч за прољеће – помлад, и сјетну пјесму Ота Пестнера, "vrača se pomlad, a življenje ne", у значењу: поново долази прољеће, али се ми не подмлађујемо. Питао сам ономад оца да ли би се вратио у младост? Рекао је, не. Живот је, премда лијеп, веома тежак, и треба да се доживи и проживи само једном. Тако је праведно. Супруга и ја годинама имамо проблем гдје да се на повратку у Боку Которску одморимо, да поједемо нешто што би било укусно, али да нам се у колима не приспава, јер је умор на дуге стазе већи непријатељ од брзине. Годинама смо након што бисмо прошли Ужице, у вријеме ручка, проналазили ресторане, у Мачкату и око њега, који су сви били сјајни у једном: имали су одлично јагњеће печење, али, авај, никад уз то и добре прилоге. Ми одавно живимо инверзно, на начин да нам је поврће главно јело, а месо прилог, што на Златибору и Тари још није препознато као концепт. Но пошто смо овога пута, као и прије мјесец, морали преко Црне Горе, у Новој смо Вароши питали гдје се то, а да је поред магистрале, може појести штогод крштено, па нам је препоручен ресторан у коме чинодејствују конобари Небојша и Мирослав. Питао сам конобара Небојшу какав им је пасуљ, од један до пет, јер смо сазнали да га због локалних муслимана кувају увијек посно, а касније – ко шта жели, кобасицу или малу пљескавицу. Тај нам је податак уздигао обрве, јер почесто путујемо сриједом и петком. Небојша је оцијенио пасуљ чистом петицом, у што смо се увјерили прошле седмице када је чинодејствовао пак Мирослав, који је пред нас изнио, у глиненим посудама, најбољи пасуљ који смо појели у неком ресторану имаће томе 10 година. Двоумио сам се да ли да скренем према манастиру Милешева, да се опет поклонимо руци Светог Саве и Белом Анђелу, али су ме умор и енергија која се ковитлала око тамошњег владике Атанасија упутили даље, ка граници која не би требало да постоји, а постоји, ка граници Србије и Црне Горе. На граничном прелазу Јабука креће један од могућих портрета Црне Горе након литија, а након смјене власти на изборима од 30. августа прошле године. Док нам гледа документа, гранични полицајац колеги у кабини величине ока каже – чујем – "пушти ти то, ја сам на побједничку сграну". Из контекста схватам да је овај полицајац за државу Црну Гору свакако спреман, ипак Србин. Што не мора да значи ништа. Док гледа документа, читам с плаката шта се све смије, а шта се све не смије унијети у једну од најмлађих држава Европе. На путу за Београд, купио сам код Достане на Мокрој гори три литре клеке, једну дао тасту, а са остале двије у гепеку, рачунам да нисам у прекршају. Мада, с тим младим државама никад се не зна. Неко вам убаци кришом десет књига "Догодине на мору" и – оп!, шта је сад па ово, мајковићу!?, пардон, Маловићу?! Него су наш пуштили, како гласи гранични глагол, а онда је кренула јебада по оштром шодеру који само тако једе гуме – наредних неколико десетина километара. Наредник неколико десетина километара! Да ме сад неко самопотплати, као што се самопотплатио онај босанскохерцеговачки полицајац с почетка текста, не бих могао да објасним с каквим неспособњаковићима ми имамо посла. Дакле, Црна је Гора добила нову власт 30. августа 2020, кад је вапила за дашком сезоне, а сада када је евидентно да су у сумњивим демократијама избори губљење времена – нова власт не жури да повеже нас с нама, него "роком до октобра 2021", казује како ће прелазак сваког аутомобила на путу од Србије према мору, посебно према Херцег Новом, бити прави пакао. Чекати у колима на сунцу сатима у јулу и августу, посебно ако су у колима дјеца, није нешто што бих препоручио сународницима. Чак и ако кога Бог погледа, па прође царински пункт брзо, чекају га десетине километара – не макадама – него оштрог шодера, гдје концентрација возачу попушта само да не би гумом нагазио на шиљак који може да му пробуши више гума од једне. Тако Црна Гора, након тзв. промјена, коитира са Боком Которском, од које живи. Најкраћи пут од Београда до Херцег Новог, одбацимо ли, због PCR тестова опцију преко Републике Српске, остаће цијелог љета неуралгична тачка и политичка срамота. На Дурмитору и усред јуна има снијега. То је, без све шале, дефиниција планине. Око види краве и овце, што је увијек добро. Око види како се туризам на планини шири, дрвеним бунгаловима и хотелима, и како цијене расту. Супруга жели да "једном у животу борави на планини" и ја сам свјестан да ће посљедња да буде моја, јер сам мушко, и да ће да гласи, "да, драга", али нисам фан планине, јер сам Приморац. Умријећу, жедан мора. На путу дугом 1100 km за само три дана, почеле су очи да ми се склапају. Утолико, Бог је попалио звијезде по небу. Било је чудесно гледати, који сат касније, сазвјежђа над Заливом, у тренутку када се у погледу коначно нашло море. Бока Которска постала је временом велики град, спојен свјетлостима, Котора, Пераста, Рисна, потом Тивта и Херцег Новог, тако да се одозго, из Црногорцима омиљеног ракурса, огледа као једна горском уму несхватљива и неодољива географија. Никола Маловић/Печат никола маловићСрбијаЦрна Гора Истанбул: Више од 1.000 жена демонстрирало против повлачења Турске из Истанбулске конвенције о спречавању и борби против насиља над женама и насиља у породици » « ШИПТАРИ ОПЕТ СА КОСОВА ВРАТИЛИ АУТОБУС СА СРБИМА – верници нису могли на Задушнице: "О каквој нормализацији односа ми данас говоримо?"


text: Како на најбољи начин да уклоните гел лак са ноктију код куће Гел маникир има безброј предности, али скидање истог ван салона је друга прича. Једном када се ивица око кутикуле почне подизати, потребна је сва самоконтрола да саме не покушамо да покидамо гел са ноктију и нанесемо ноктима велику штету. У наставку текста даћемо вам најбоље и најлакше методе за ефикасно уклањање гел лака без оштећења ноктију. Прво заштите кожу Пошто ћете нокте натапати ацетоном, важно је да кожу око ноктију претходно заштите. Можете намазати уље, крему за кутикулу или вазелин. Истурпијајте горњи слој гела Грубом турпијом покушајте да скинете горњи слој гела, како бе се ацетон боље пробио до површине нокта. Довољно је да сикинете сјај. Потопите вату у ацетон Комаде вате натопљене ацетоном ставите на нокте. Обавезно проверите да је у питању чисти ацетон, а не скидач лака за нокте, јер ацетон брже и ефикасније разграђује лак. Вату учврстите алуминијумском фолијом Како би задржали комаде вате на ноктима, обавијте их алуминијумском фолијом. Ако вам координација са фолијом не иде, постоје пластичне штипаљке за ту сврху. Или прескочите вату и фолију и уроните нокте у ацетон Овај процес траје дуже, али чини чуда ако немате вате или фолију при руци. Узмите две посуде, једну мању и једну већу. Већу напуните топлом водом, мању онда ставите у већу и у њу сипајте ацетон. (Као када топите чоколаду на пример). Никако немојте ацетон загревати у микроталасној, јер је лако запаљив. Сачекате минут до два да се загреје у води, па ставите прсте у ацетон и пустите да вам се нокти натопе. Држите нокте у ацетону 10 до 15 минута Приметићете како се углови лака одвајају од нокта, узмите дрвени штапић за за маникир и нежно лабавите гел по ивицама, држећи прсте и даље у ацетону, тако све док не скинете лак потупуно. Ако сте користили вату и фолију, гел ће се уз мало притиска скинути сам када их скинете. Ако се ипак не скине у потпуности, послужите се дрвеним штапићем. Ако нежним потезима и даље не успевате да скинете гел, натопите нокте поново и сачекајте још 5 минута, стрпљење је кључно. Негујте нокте након скидања гела Ацетон исушује, зато је важно да ноктима вратите влагу након натапања. Прво их истурпијајте благом турпијом док не изгладите површину нокта. Потом чисте нокте намажите уљем. Након неколико минута оперите руке и нанесите на нокте и ико њих велику количину креме за руке. Понављјате негу наредних пар дана. Ако баш желите да их налакирате истог дана, дајте претходно ноктима бар пар сати да дишу.


text: Објављено четвртак, 21 август 2014 20:32 Упис ученика у II, III и IV разред Школе одржаће се у четвртак, 28. августа 2014. од 9:00 до 10:00 сати. Објављено понедељак, 04 август 2014 18:10 Пријављивање за поправни, разредни, матурски, завршни и је у уторак, 12. августа 2014. године од 10:00 до 11:00 сати. Поправни, разредни, допунски, матурски и завршни испити почињу 20. августа 2014. Објављено среда, 25 јун 2014 18:03 Сведочанства и ђачке књижице ће бити подељени ученицима у петак, 27. јуна 2014. у 10:00 часова. Објављено уторак, 20 мај 2014 18:30 Обавештавамо све ученике и запослене да помоћ за угрожене у поплавама могу донети у школску библиотеку или у дежурну собу код послужитељки. Најпотребија је помоћ у средствима за личну хигијену: четкице и пасте за зубе, пешкири, сапун, шампон, тоалет папир, пелене за децу и одрасле, опрема за бебе и друго. Општинска организација Црвеног крста ће прикупљена средства дистрибуирати у угрожена подручја. У суботу, 24. маја 2014. је радни ненаставни дан према Правилнику о календару рада средњих школа. Тога дана ће се од 11:00 сати у нашој фискултурној сали одржати турнир у одбојци између четири средње школе у Кикинди. Према одлуци ученичког парламента, овај турнир ће имати хуманитарни карактер - прикупљаће се помоћ за нашу шеснаестогодишњу суграђанку Јелену Такић оболелу од рака. Прилоге представници одељења треба да сакупе пре утакмице и да донесу у суботу. Б92: Шта треба да садржи хигијенски пакет за породицу? Објављено петак, 09 мај 2014 21:29 Фотографисање по одељењима ће се обавити у уторак, 13. маја 2014. године, према распореду који ће бити истакнут на огласној табли Школе. Молимо одељењске старешине да се договоре са својим ученицима и да у току преподневне смене (9-11 часова) и у току поподневне смене (15-17 часова) организују силазак испред школе ради фотографисања. Објављено петак, 25 април 2014 00:06 Изашао је нови Приручник о полагању матурског испита у образовном профилу прехрамбени техничар за школску 2013/14. годину (можете га преузети са доњег линка). Нови Приручник доноси нова питања за тест и то из пет предемета (Исхрана људи, Основи прехрамбене технологије, Технологија воде, Кварење и конзервисање и Технолошке операције) што је промена у односу на досадашњи приручник. Новина је и то да ће 75% питања на тесту бити познато (из Приручника), а 25% непознато. Нови су и задаци за практичан део испита. За образовни профил архитектонски техничар - оглед ове године неће изаћи нов приручник, већ ће важити прошлогодишњи (можете и њега преузети са доњег линка). Приручник о полагању матурског испита у образовном профилу Прехрамбени техничар за школску 2013/14. годину Приручник о полагању матурког испита у образовном профилу Архитектонски техничар - оглед, април 2013.


text: 3. август (3.08.) је 215. дан у години по грегоријанском календару (216. у преступној години). До краја године има још 150 дана. Догађаји 1347 — Енглески краљ Едвард III заузео је у Стогодишњем рату француски град Кале, који је остао под енглеском влашћу до 1558. 1571 — Турци су, након једанаестомесечне опсаде, заузели град Фамагусту на Кипру и извршили масакр становништва. 1675 — Французи су победили холандску и шпанску флоту код Палерма и заузели Сицилију. 1858 — Енглески истраживач Џон Спик открио је Викторијино језеро, извориште реке Нил. 1881 — Британске трупе окупирале су египатски град Суец, што је Уједињеном Краљевству омогућило да 1883. постане власник читаве зоне Суецког канала. 1884 — Завршен је железнички мост у Београду на реци Сави, а наредног месеца пуштена је у саобраћај пруга Земун-Београд. Мост је разаран у оба светска рата и потом обнављан. 1903 — Македонски устаници у Крушеву су прогласили Крушевску републику, која је потрајала десет дана. 1904 — Британци су напали Тибет и заузели главни град Ласу, а верски вођа далај лама је побегао у монголску престоницу Ургу (Улан Батор). 1914 — Немачка је објавила рат Француској, Белгија је одбацила захтев Немачке да њене трупе уђу у ту земљу, а Велика Британија је упозорила Немачку да би инвазија на Белгију значила општи рат у Европи. 1936 — амерички атлетичар Џеси Овенс је скоком у даљ 8,06 метара освојио прву од четири златне медаље на олимпијским играма у Берлину. 1940 — Литванија је формално постала део СССР под називом Литванска Совјетска Социјалистичка Република. 1940 — Италија је започела инвазију Британског Сомалиленда. 1958 — Под командом Вилијама Андерсона, америчка нуклеарна подморница „Наутилус“ је прва прошла испод леда на Северном полу. 1996 — Уједињене нације су саопштиле да је војска племена Тутси у Бурундију побила хиљаде Хуту цивила у серији покоља извршених између априла и јула. Рођења 1770 — Фридрих Вилхелм III, краљ Пруске (1797—1840). (прем. 1840) 1832 — Иван Зајц, хрватски композитор, диригент и педагог. (прем. 1914) 1872 — Хокон VII Норвешки, краљ Норвешке (1905—1957). (прем. 1957) 1854 — Владимир Матијевић, српски трговац и добротвор. (прем. 1929) 1883 — Алберт Халер, хрватски књижевник. (прем. 1945) 1903 — Хабиб Бургиба, први председник Туниса. (прем. 2000) 1903 — Душан Баранин, српски књижевник, публициста и учитељ. (прем. 1978) 1904 — Долорес дел Рио, мексичка глумица, плесачица и певачица. (прем. 1983) 1920 — Пи Ди Џејмс, енглеска списатељица. (прем. 2014) 1926 — Тони Бенет, амерички певач и сликар. (прем. 2023) 1928 — Ференц Фехер, југословенски књижевник, новинар и преводилац. (прем. 1989) 1937 — Стивен Беркоф, енглески глумац, писац, драматург, сценариста и редитељ. 1937 — Ричард Форонџи, амерички глумац. 1937 — Андрес Химено, шпански тенисер. (прем. 2019) 1940 — Мартин Шин, амерички глумац. 1952 — Освалдо Ардиљес, аргентински фудбалер и фудбалски тренер. 1956 — Небојша Брадић, српски редитељ, драматург и политичар. 1963 — Џејмс Хетфилд, амерички музичар, најпознатији као суоснивач, певач и гитариста групе -{Metallica}-. 1967 — Матје Касовиц, француски редитељ, сценариста и глумац. 1970 — Дарко Тешовић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1973 — Стивен Грејам, енглески глумац. 1973 — Никос Дабизас, грчки фудбалер. 1975 — Феликс Брих, немачки фудбалски судија. 1977 — Том Брејди, амерички играч америчког фудбала. 1977 — Милан Обрадовић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1977 — Оскар Переиро, шпански бициклиста. 1979 — Еванџелин Лили, канадска глумица. 1980 — Надија Али, пакистанско-америчка музичарка. 1982 — Виктор Хрјапа, руски кошаркаш. 1988 — Свен Улрајх, немачки фудбалер. 1989 — Жил Бјанки, француски аутомобилиста, возач Формуле 1. (прем. 2015) 1992 — Карли Клос, америчка предузетница и модел. 1994 — Корентин Толисо, француски фудбалер. 1995 — Кендрик Нан, амерички кошаркаш. 1995 — Мина Совтић, српска глумица. 1997 — Стефан Пено, српски кошаркаш. Смрти 1460 — Џејмс II од Шкотске, шкотски краљ. 1881 — Вилијам Фарго пионир америчких шпедитера 1924 — Џозеф Конрад, енглески књижевник пољског порекла. (рођ. 1857) 1928 — Јован Авакумовић, српски политичар и правник (рођ. 1841) 1954 — Габријел Колет, француска књижевница. 1968 — Константин Рокосовски, маршал Совјетског Савеза 1977 — Макариос III, кипарски архиепископ. 2001 — Момир Гавриловић, припадник Службе државне безбедности. 2008 — Александар Солжењицин, руски књижевник и совјетски дисидент. 2011 — Буба Смит, амерички глумац и спортиста. (рођ. 1945) 2018 — Матија Барл, југословенски и словеначки глумац и продуцент. (рођ. 1940) Празници и дани сећања 1492 — Кристифор Колумбо, шпански морепловац италијанског порекла, испловио је на броду „Санта Марија“ из шпанске луке Палос де ла Фронтера на прво путовање према западу на којем је открио Америку. 1778 — У Милану је отворена оперска кућа Скала, дело архитекте Ђузепеа Пјермаринија. 1904 — Први пут су се емитовали радио таласи на Балканском полуострву са Волујице, брда изнад Бара. Ово је означило и прво емитовање радио таласа у цивилне сврхе. Пуштању у рад радио-телеграфске станице присуствовало је више хиљада гостију и званица из целе Црне Горе, међу којима су били и кнез Никола и Гуљелмо Маркони, један од проналазача бежичне телеграфије. Српска православна црква данас прославља: Свети пророк Језекиљ Референце


Вучић: Правно обавезујући споразум са Приштином је у интересу Србије | Факти Вучић: Правно обавезујући споразум са Приштином је у интересу Србије ЕКАО ДА ЋЕ ЗА ТО МОРАТИ ДА ПОСТОЈИ „ШИРОКА САГЛАСНОСТ И ВЕЋИНСКА ВОЉА СПРСКОГ ДРУШТВА” „Када би се то догодило (поразум са Албанцима) уверен сам да би врата била не одшкринута, већ широм отворена” „И да упетостручимо БДП и будемо шампиони реформи ЕУ ће нас на крају условити решавањем питања Косова. Нема сумње да је то кључна ствар и кад год нам кажу нешто друго, у ствари мисле на Косово. Зато желимо да постигнемо неку врсту компромисног решења” ПРЕДСЕДНИК Србије Александар Вучић изјавио је да је у интересу Србије да постигне правно обавезујући споразум са Албанцима и да за његово постизање мора постојати широка сагласност и већинска воља српског друштва. “У интересу Србије је да постигнемо споразум с Албанцима, без обзира на то да ли ћемо постати чланица ЕУ или не. Али, када би се то догодило, уверен сам да би врата била не одшкринута, већ широм отворена”, казао је он. Вучић је у интервјуу за Вечерње новости од среде казао да ће са својим предлогом за решење косовско-метохијског питања изаћи када буде оценио да је то добро за земљу и када буде могуће добити одређени резултат. “И да упетостручимо БДП и будемо шампиони реформи ЕУ ће нас на крају условити решавањем питања Косова. Нема сумње да је то кључна ствар и кад год нам кажу нешто друго, у ствари мисле на Косово. Зато желимо да постигнемо неку врсту компромисног решења”, рекао је Вучић. Он је казао да нити је реално, нити је могуће да Србија све да, а да не добије ништа, као и да Албанци то морају разумети, јер ни они неће имати будућност, ако не буде договора. Упитан о прихватљивости досадашњих предлога за решење косовског чвора, Вучић је казао да је од “појединих великих играча на светској позорници” добијао нешто што личи на начела, принципе, што представља “нон пејпер”. “И да је била питана да ли тако нешто прихвата или не, Србија би тешко на те предлоге могла да пружи позитиван одговор”, казао је он и додао да велике западне силе полазе од тога да је територијално питање Косова и Метохије решено тако што су добили независност. Он је казао да они од тога неће да одустану, али да Београд покушава да види шта може да добије и за Србе на Косову и Метохију и за Србију. “То није питање само Срба на Косову и Метохији. Они су најважнији, њихова безбедност, сигурност, живот, економски напредак, перспектива, будућност. Али, то није једино питање за њих, то је питање и за све остале који живе у Србији”, казао је Вучић.


text: Експлозија у Турској, 27 мртвих, 100 рањених - ИН4С Насловна Друштво Експлозија у Турској, 27 мртвих, 100 рањених Експлозија у Турској, 27 мртвих, 100 рањених Турско министарство унутрашњих послова саопштило је да је у експлозији бомбе у граду Суруч погинуло 27 особа, а преко 100 је рањено. Ипак, турски медији спекулишу да је у експлозији више од 30 мртвих и 45 повређених, као и да се сумња да је експлодирала касетна бомба. Још увек није познат узрок експлозије у културном центру југоисточне Турске, граду који је удаљен око десет километара од сиријског града Кобани, саопштили су турски безбедносни званичници, преноси Ројтерс. Локалне власти су Ројтерсу потврдиле да је десеторо људи страдало, а сведоци у агенцији рекли да је број мртвих двоструко већи. За сада није познато шта је проузроковало експлозију, али како се граду Суруч налази на свега десет километара од сиријског пограничног града Кобане где су се донедавно водиле велике борбе са џихадистима, сумња се да иза овог напада стоји Исламска држава. Најмање 300 чланова Савеза социјалистичке омладине налазило се у културном центру Амара, који су учествовали у летњој експедицији која треба да помогне обнову Кобанеа.


text: Εфор из Кима (), син Демофилов, рођен је у Кими, у еолској Малој Азији, између 408. и 405. године. Двапут је долазио у Атину и слушао Исократа. О његовом животу се готово ништа не зна осим да је одбио да посети двор Александра Великог. Написао је Општу историју (Ίστορίη κοινών πράξεων) у тридесет књига, и то од повратка Херакловаца као првог утврђеног догађаја све до опседања Перинта (год. 340). Што се дело завршавало баш тим догађајем, који није подесан да се њиме заврши такво дело, чини се да се тако догодило због пишчеве смрти. Да је писац дуже поживео, јамачно би дело друкчије било завршено, јер он је доживео целу владавину Филипову и Александров полазак у Азију. Да писац дело није довршио, види се и отуда што је после његове смрти тридесету књигу написао његов син Демофил (Diod. XVI 14, 3; Athen. VI 232). Ефор је био први историчар који је свој рад поделио на књиге. Дело Као Теопомпово, и Ефорово дело импонује већ својом обимношћу: писац је хтео да Хеленима напише целу њихову историју, и он је у неку руку постао њихов Ливије. Он узима у обзир све државе и земље у којима су догађаји за просечног Хелена имали историјског значаја. У историји свога времена он је налазио униформну, само мало нијансирану манифестацију хеленске просечне културе, и његов рационалистички универсализам појављује се као природна последица општег изједначавања у опадању хеленске просвете. Ефор и његов нараштај осећали су да се основи потоње историје не постављају више у градским републикама, него изван њих. Поред универсализма, његова историографија, као и тадашња филозофија, носи и обележје етичке оријентисаности: она постаје похвала и осуда личности према њеној заслузи. Ефор не излаже догађаје у аналистичком облику градске хронике, који нимало није подесан за универзалну историју, него κατά γένος (Diod. V 1), тј. сваку књигу израђује као једну целину с јединственим и заокруженим садржајем. Он је први историчар ο коме знамо да је сам своје дело поделио на књиге; свака књига имала је свој увод (Diod. XVI 76, 5), тако да се могла и посебно издати, и то је био веома важан напредак у економији историографије. Ефорова нарочита заслуга јесте у томе што је скупио и обрадио сву сгарију историографску књижевност: служио се Ксантом и Хелаником; из Херодота је готово дословце узимао поједине партије, а служио се и Ктесијом, те је из њега и поправљао Херодота; употребљавао је Тукидида и Ксенофонта, али и атидографе и многе локалне историчаре. Осим тога, скупио је и обрадио и старију географску књижевност, и зато ће га ценити географ Страбон; IV књига по свом географском садржају добила је име Европа. Иако истиче важност истинитог приказивања догађаја (frg. 1 и 3 М), те је и био цењен као један од најсавеснијих писаца (Polyb. VI 45, XII 28; Joseph. С. Α. Ι 67), Ефор одбацује могућност потпуне тачности у излагању прошлости: „Који ο оном што се у наше време догодило најтачније говоре, њих сматрамо за најверодостојније, а који старе догађаје тако приповедају, за њих мислимо да су најмање веродостојни, јер се ни свих дела ни већег дела говора човек не може сећати после толико година“ (frg. 2). Το начело је сасвим оправдано, али се и прошлост може критички излагати и оцењивати кад се не мери мером садашњости, него мером која је њој иманентна, а то је Ефору недостајало. Њему и целом његову нараштају недостајаху не само величина и трезвеност у политичком мишљењу него и проницљивост за разабирање дубљих веза у великим развићима: иако су Пелопонески рат и рационалистичка просвећеност растурили предрасуде класне етике, Ефор ипак догађаје још оцењује с гледишта грађанског морала. Написао још три списа: Ο стилу (Περί λέξεως), Спис ο завичају (Έπιχώριος sc. λόγος) и Проналасци (Ευρημάτων βιβλία β'), у којима је реч о почецима и зачетницима људске културе. Референце Старогрчки историчари


- Цхат бесплатно са свим врстама људи из Сомали регион. Да бисте га навели, идите на "Сеттингс".


Десет месеци пре избора, шеф немачке дипломатије Јошка Фишер заједно са државном секретарком САД, Мадлен Олбрајт , тајно је сакупио у једном од просторија хотела «Интерконти» у Берлину најистакнутије представнике југословенске опозиције , који су се договорили о кандидатури за председника тада још мало познатог Војислава Коштунице . Потом је за опозицију преко неке канцеларије у Будимпешту тајно пребачено 30 милиона долара . Стотине активиста је било припремљено за «рад» у иностранству. Четрдесет градова у којима је локалну власт представљала опозиција, добило је 45 милиона марака из Немачке у својству хуманитарне помоћи. Тај новац је отишао опозицији. Широко, али «врло, врло тајно», пружана је подршка и југословенским опозиционим медијима. Новинаре су позивали на кратке курсеве у Немачку. Од краја 1999. године на јачање опозиције и независних медија у Југославији било је потрошено 4 милиона марака. «Немачки талас» инвестирао је 10 милиона за своје емисије у Југославији. У исто време припремало се јавно мњење Европе и Америке, у којем демократију и опозицију супротстављају диктатури актуелне власти. Како би се поколебали тврдоглави Срби, НАТО војска је звецкала оружјем на вежбама око Југославије. Обећали су да ће укинути све санкције и подржати земљу економски. Смена власти је била предвиђена на изборима. Још нису били познати ни незванични резултати а Војислав Коштуница се прогласио за победника. Говорио је да је добио 51-53% гласова (према подацима изборне комисије он није имао ни 50% гласова). Запад га је одмах подржао и признао за председника Југославије, и истовремено затражио од Милошевића да напусти место председника. Истовремено опозиција је спремала акције непослушности на улицама престонице, уколико Влада не пристане да преда овлашћења, започела је шетње и у многи 3ffa м градовима одржавали су се митинзи и манифестације у знак подршке В. Коштуници. Митинге у престоници подржавали су добровољци из провинције који су долазили специјалним аутобусима који су били припремљени. Били су добро организовани и имали су све што им је било неопходно. Специјалну припрему у Мађарској пролазили су «посматрачи» (углавном омладина) на бирачким местима. Учили су их како да се понашају током избора. Посебна улога имала је специјално организована и припремљена омладина из редова «Отпора» , која је подржавала опозицију. Све ове акције су имале учинак. В. Коштуница прогласио је себе за председника земље. Маса је упала у скупштину, уништила све гласачке листиће. Демонстранти су провалили и у седиште Социјалистичке партије, запалили телевизију. Запад је пожурио да ове догађаје у Србији назове револуцијом, поздравио је «рушење режима С. Милошевића». Метод промене режима у Србији био је толико успешан да је идентичан био примењен ускоро и у Грузији и Украјини. При чему су грузијске опозиционаре обучавали у Србији, а украјинске у Србији и Грузији. Сменили су у земљи власт коју дуго нису могли да сруше.. На рушевинама Југославије никла је јединствена «државна творевина» у савременом систему међународном права, Србија и Црна Гора, која се касније убрзо и поприлично безболно распала на две државе. Ово је «обавио» Хавијер Солана којег Срби сматрају војним злочинцем, који је санкционисао бомбардовање њихове земље 1999. године. Оно што се није постигло у Рамбујеу 1998. године, те након бомбардовања 1999. године, постигнуто је 18. јула 2005. године, потписивањем споразума са НАТО «О копненим линијама комуникације», који регулише транзит НАТО војске преко територије Србије и Црне Горе, најповољније коришћење њихових аеродрома од стране алијансе, морских залива, путева и пруга, касарни, информационих и комуникационих система. Према овом споразуму, НАТО може још дуго да користи ове могућности – «до завршетка свих операција одржавања мира на Балкану». Самим овим, повећава се могућност допунског распоређивања НАТО војске на Балкану, њиховог премештања и прегруписавања у циљу пребацивања у друге регионе, те контроле над војском некада непослушне Србије и Црне Горе. Парчање Југославије на основу граница њених република није било последњи корак Запада. Србију су наставили да парчају и дуж граница њених националних аутономија. Изабравши најповољнији политички моменат, екстремисти су према косовском сценарију организовали војну побуну у Македонији 2001. године у месту где живи претежно албанско становништво. Формирали су Албанску националну армију (АНА) која заговара уједињење свих албанских земаља..У фебруару 2008. године, Косово је добило одобрење из Вашингтона, прогласило независност. Србија је значајна 4000 079;бог тога што је 15 година задржавала спровођење идеје глобалног управљања из једног центра у свету, како би човечанство пронашло инструменте да се супротстави овом злу Балкан као основа за нови светски поредак Јелена Гускова ceo tekst http://www.nspm.rs/kosovo-i-metohija...i-poredak.html Уопште, Коштуничин пример и судбина, могу бити вишеструко поучни за Тадића и његово окружење. Изгледа да је, барем у неким домаћим и страним калкулацијама, Тадић, слично Коштуници од пре осам-девет година, виђен само као нека врста оруђа („овна“) за пробијање непријатељског политичког бедема, након чега мање-више престаје његова мисија и сврха. Другим речима, Борис Тадић је требало да послужи као «тројански коњ» који је, након готово деценијске опсаде, наше „ахајце“ коначно требао да уведе у опседнути град (тј. на власт), а онда се склони у страну, да не смета у даљим «реформама» и јуришу на преостале државне ресурсе. Коштуница као судбина?! , Ђорђе Вукадиновић (Време, 12.03.2009) http://www.nspm.rs/politicki-zivot/k...sudbina-q.html


text: 14. март (14.03) је 73. дан у години по грегоријанском календару (74. у преступној години). До краја године има још 292 дана. Догађаји 1489 — Краљица Кипра Катарина Корнаро је абдицирала и уступила краљевину Млетачкој републици. 1558 — Немачки краљ Фердинанд I је узео титулу цара Светог римског царства без уобичајеног папиног крунисања. 1864 — Енглески истраживач Самјуел Бејкер је открио други извор реке Нил у источној Африци и назвао га Албертово језеро. 1883 — У Београду обављен први телефонски разговор у Кнежевини Србији. 1891 — Подморница "Монарх" поставила телефонски кабл испод Ламанша, припремајући прву телефонску везу Велике Британије с копном. 1910 — Трагачи за нафтом су пробушили рупу у налазишту са нафтом под притиском у округу Керн у Калифорнији, изазвавши највеће случајно изливање нафте у историји. 1915 — Британска морнарица је пронашла и потопила немачку лаку крстарицу СМС Дрезден у бици код Мас де Тијере. 1932 — Амерички индустријалац Џорџ Истман, један од пионира фотографије и филма, оснивач компаније "Кодак", извршио самоубиство. 1938 — Стрељан руски револуционар Николај Бухарин. Један од водећих идеолога бољшевика, проглашен кривим за контрареволуционарне активности и шпијунажу на монтираном процесу и осуђен на смрт. 1943 — Нацисти су у Другом светском рату завршили са ликвидацијом Краковског гетоа. 1945 — Британско ратно ваздухопловство на железнички вијадукт у немачком граду Билефелд је први пут избацило најтежу бомбу у Другом светском рату, "Велики Слем", тешку 9 тона. 1964 — Џек Руби, проглашен је кривим за убиство Харија Ли Освалда (убице председника Кенедија) и осуђен на смрт. 1976 — Египат је поништио уговор о пријатељству и сарадњи склопљен са Совјетским Савезом. 1978 — Израелска војска је напала и окупирала југ Либана у операцији Литани. 1979 — Најмање 200 људи погинуло у паду авиона типа "Трајдент" на једну фабрику близу Пекинга. 1980 — У авионској несрећи у Варшави погинуло 87 особа, међу њима 14 чланова америчког боксерског тима. 1983 — Чланице Организације земаља произвођача нафте сагласиле се, први пут од оснивања организације, 1960, да смање цене нафте за 15%. 1991 — "Бирмингемска шесторка", шест Ираца погрешно оптужених да су 1974. подметнули експлозије у пабове у енглеском граду Бирмингем, је ослобођена после 16 година у затвору. 1995 — Астронаут Норман Тагард постао први Американац који је полетео у космос руском ракетом, лансираном са космодрома у Бајконуру у Казахстану. 2002 — Представници Србије, Црне Горе, Југославије и Европске уније у Београду потписали Споразум о преуређењу односа Србије и Црне Горе. 2003 — Председник САД Џорџ Буш продужио санкције Ираку уведене 1995, којима се грађанима и компанијама САД забрањује да улажу у развој нафтне индустрије у Ираку. Буш истовремено Пакистану укинуо санкције, на снази од војног пуча у тој земљи, 1999. 2006 — Није изабран представник Србије и Црне Горе на такмичењу за Песму Евровизије, саопштио УЈРТ. Рођења 1776 — Евстахија Арсић, српска књижевница. (прем. 1843) 1804 — Јохан Штраус Старији, аустријски композитор. (прем. 1849) 1820 — Виторио Емануеле II Савојски, краљ уједињене Италије. (прем. 1878) 1879 — Алберт Ајнштајн, немачки теоријски физичар. (прем. 1955) 1905 — Ремон Арон, француски филозоф и социолог. (прем. 1983) 1908 — Коча Поповић, српски књижевник, филозоф, песник, војник и друштвено-политички радник. (прем. 1992) 1916 — Светозар Бркић, српски песник, приповедач, есејиста, преводилац и професор. (прем. 1993) 1922 — Воја Царић, српски песник, писац, уредник и антологичар. (прем. 1992) 1932 — Мирослав Антић, српски песник, новинар, сценариста, драматург, редитељ и сликар. (прем. 1986) 1933 — Мајкл Кејн, енглески глумац, продуцент и писац. 1941 — Волфганг Петерсен, немачки редитељ, сценариста и продуцент. (прем. 2022) 1943 — Коле Ангеловски, македонски глумац, редитељ и сценариста. 1946 — Вес Анселд, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. (прем. 2020) 1948 — Мирко Бабић, српски глумац. (прем. 2020) 1948 — Били Кристал, амерички глумац, комичар, писац, редитељ, продуцент и сценариста. 1949 — Славенко Терзић, српски историчар. 1955 — Данијел Бертони, аргентински фудбалер. 1965 — Кевин Вилијамсон, амерички сценариста, продуцент, глумац и редитељ. 1969 — Лари Џонсон, амерички кошаркаш. 1972 — Стеван Плетикосић, српски стрелац. 1973 — Предраг Пажин, бугарско-српски фудбалер и фудбалски тренер. 1974 — Грејс Парк, канадска глумица. 1979 — Никола Анелка, француски фудбалер. 1982 — Капри Кавани, канадска порнографска глумица. 1982 — Благота Секулић, црногорски кошаркаш. 1983 — Кристапс Јаниченокс, летонски кошаркаш. 1985 — Ева Анџелина, америчка порнографска глумица. 1985 — Стивен Марковић, аустралијско-српски кошаркаш. 1985 — Алексеј Нешовић, босанскохерцеговачки кошаркаш. 1986 — Џејми Бел, енглески глумац. 1988 — Саша Греј, америчка порнографска глумица. 1988 — Стефен Кари, амерички кошаркаш. 1990 — Џо Ален, велшки фудбалер. 1991 — Емир Бекрић, српски атлетичар. 1994 — Ансел Елгорт, амерички глумац, певач и ди-џеј. 1995 — Сања Мандић, српска кошаркашица. 1997 — Симон Бајлс, америчка гимнастичарка. Смрти 840 — Ајнхард, франачки књижевник (рођ. 775) 1883 — Карл Маркс, немачки филозоф и економист (рођ. 1818) 1953 — Клемент Готвалд, председник Чехословачке. (рођ. 1896) 1986 — Михаило Вукдраговић, српски композитор, диригент и музички критичар. (рођ. 1900) 1995 — Вилијам Алфред Фаулер, амерички физичар, добитник Нобелове награде за физику. (рођ. 1911) 1997 — Фред Цинеман, амерички филмски режисер. (рођ. 1907) 1999 — Лудмила Фрајт, српска композиторка чешког порекла. (рођ. 1919) 2011 — Горан Гвардиол, академски сликар. (рођ. 1948) 2014 — Гашо Кнежевић, српски професор права и министар просвете. (рођ. 1953) 2018 — Стивен Хокинг, енглески теоретски физичар. (рођ. 1942) 2021 — Алберт Андијев, руски добровољац у рату на Косову и Метохији (рођ. 1970) Празници и дани сећања Српска православна црква прославља: Преподобномученицу Евдокију Преподобног Агапија Свету мученицу Антонину Референце 314


source: fineweb

text: Социјална интелигенција Социјална интелигенција је посебан вид интелигенције, који обухвата више међусобно повезаних способности као што су: емоционална осетљивост, социјална аналитичност, добра самоконтрола, социјабилност, толеранција и социјална адаптабилност. Социјална интелигенција обухвата и способност тачног препознавања и разумевања осећања других, као и проницљивост у откривању и тумачењу често скривених намера других, интерперсоналних ставова на основу приметних знакова у понашању. Неопходна је за успешан рад менаџера, политичара, психолога, социјалних радника, терапеута, адвоката, полицајаца и других који су упућени на решавање проблема појединаца и група људи. Литература[уреди] - Овај чланак, или један његов део, изворно је преузет из књиге Ивана Видановића „Речник социјалног рада“ уз одобрење аутора.


Поповићеви родитељи, Љубица и Стојан, остали су у Чистој Малој до пада РСК када су заробљени и одведени у логор на острву Обоњани. Задржани су пола године и ипак ослобођени на захтев Црвеног крста из Женеве. Љубицу нису малтретирали, али су Стојану поломили два ребра, мучећи га стално, и он је са овог света отишао 2004. године. године. Јово се у село вратио 2001. одлучивши да са родитељима и супругом оживи кров под којим Поповићи бораве столећима.


text: Медијима омогућити услове за слободан развој Нетранспарентност медијског власништва, утицај државних институција на рад медија кроз буџетска давања и проблеми у функционисању Јавног сервиса су основни проблеми домаће медијске сцене које је идентификовао Савет за борбу против корупције Владе Србије у Извештају о притисцима и контроли медија, који је представљен на округом столу у Медија центру. Заштитник грађана Саша Јанковић је рекао да слободни медији нису сврха сами себи, него инструмент за развој демократског друштва. Да би медији остварили своју сврху они морају да имају услове за слободан развој, рекао је Јанковић и додао да извештај Савета показује да у Србији у том погледу треба још много урадити. Он је оценио да због начина на који данас медији функционишу прети опасност да људи постану "политички потрошачи" којима се сервира садржај, а не грађани који сами доносе закључке. Председница Савета за борбу против корупције Верица Бараћ је навела да је слобода медија у Србији доведена у питање, због чега је посредно угрожена и борба против корупције, која не може да се одвија без помоћи слободних медија. Професор Факултета политичких наука Сњежана Миливојевић је рекла да некадашње директне политичке утицаје на медије више није могуће "елегантно" спроводити па се сада то ради посредно, кроз финансијске притиске Повереник за информације од јавног значаја и заштиту података о личности Родољуб Шабић оценио је да је тренутни степен транспарентности власништва у медијима "карикатура" и да је илузорно говорити о било каквом уређењу медијске сфере док је таква ситуација. Шабић је осудио финансирање појединих медија из буџета и додао да је неприхватљиво да се новац пореских обвезника користи за личну и страначку промоцију. Председница Удружења новинара Србије Љиљана Смајловић је рекла да су медији најбољи савезник у борби против корупције само у слободним друштвима, док су у Србији "саучесници у коруптивном понашању државе", која и даље финансира неке медије. Председник Независног удружења новинара Србије Вукашин Обрадовић рекао је да извештај представља "тужну причу српског новинарства" и новинара који су, како је рекао, приморани да пристају на свакакве уцене. Говорећи о процесу настајања Медијске стратегије, који је трајао више од годину дана, Обрадовић је рекао да је на том примеру веома лако увидети како се власт односи према медијима и шта мисли о њима.


Српска Голгота - Православно хришћанство - Страница 2 Огледала и алтернативне верзије презентације: http://www.manastir-zociste.org/ Додата у каталог: 09.11.2012, измењена: 21.08.2019 Додата у каталог: 13.06.2004, измењена: 13.09.2017 Погледај такође: Српска Голгота, Музичке колекције, Чудеса, Тајна безакоња, Богословље, светоотачко наслеђе, Електронске библиотеке, Православно вероучење Рејтинг: -


text: 11 Велики дубоки усисивачи за оштећену косу | insightyv.com 1 Да ли вам је потребан дубоки регенератор? 2 Савети за дубоко услове 3 Ојон Дамаге Обртна обнова косе 4 ЦХИ Роиал Треатмент Интензивна влага 5 Органик Обнављање мароканског Арганског уља Интензивни хидратантни третман 6 Оуидад-ов 12-минутни дубински третман интензивног регенератора 7 Дејвид Маллетова маска за хидратацију 8 Дубоко усисивач Јохн Фриеда Мирацулоус Рецовери 9 Јоицо К-Пак Реконструктор 10 Пуреологи Хидрате ХидраЦуре Интензивна влажна маска 11 Дневно дубок кондиционер за неутрогену Трипле Влажност 12 Кокосово уље Да ли вам је потребан дубоки регенератор? Гетти Имагес / Имаге Банк Сува коса, рашчлани крајеви, крхка коса, прекомерно обрађени брави, летећи путеви и статички могу учинити косу косу апсолутном ноћном мору, посебно у сувим зимским месецима или након што проведете пуно времена на летњем сунцу. Ако се редовно бавите овим питањима, време је да се подстакне контрола влаге са дубоким условима. Следеће странице укључују неке од мојих фаворита, и са опцијама за сваку врсту и буџет за косу, сигурно ћете пронаћи решење за суве проблеме са косом. Кликните на дугме да бисте их видели. Савети за дубоко услове Дубоке услове треба користити (најмање) једном недељно ако је ваша коса врло сува или оштећена. Можда ћете утврдити да ће вам одређени тип косе можда захтијевати више дубинске услове или чак и свакодневно дубинско успостављање. Да бисте најефикаснији резултати добили од вашег дубоког уређаја, испробајте ове савјете: Нанесите обилну количину вашег дубоког кондиционера како бисте очистили печену косу и прочистили с широким зубним четком или прстима. Покријте са поклопцем за туширање или пластичном омотачем, а затим обришите врућим пешкирима (свеже из сушара) или наносите топлину на неколико минута помоћу сушача за косу. Нека клима уређај седи од десет до тридесет минута (или заиста суве браве оставите преко ноћи) и добро исперите. Неки тешки дубински уређаји морају бити шампонирани. Сув и стил као и обично. Ојон Дамаге Обртна обнова косе Ојон Дамаге Реверсе Ресторативе Хаир Треатмент је клинички доказан Бог-послати на сух оштећене главе косе. Након само једног лечења током ноћи, овај богати, баршунаст балзам драматично помаже у обновљивом здрављу и сјају високог сјаја чак и на најоригиналнију косу. Коса је мекана, свиленкаста и са повећаном способношћу управљања. Такође је формулисан без конзерванса, воде, вештачке боје и силикона. Буи Ојон Дамаге Реверсе Ресторативе Хаир Треатмент он Амазон.цом ЦХИ Роиал Треатмент Интензивна влага ЦХИ Роиал Треатмент Интензивни усисивач. Једно од мојих омиљених открића дубоког кондиције је ЦХИ Роиал Треатмент Интензивни регенератор влажности. Одлично за све типове косе, овај интензивни кондиционер је ојачан белим тартуфом, а бисер допуњује суву, прекомерно обрађену, преправљену косу све док очува боју и обнавља снагу косе. Ваша коса је мекана, смрдљива као мало небо и са невероватним сјајем. Ради за све врсте косе. Купи ЦХИ Роиал Треатмент Интенсе влажни регенератор на Амазон.цом Органик Обнављање мароканског Арганског уља Интензивни хидратантни третман Органик Обнављање мароканског Арганског уља Интензивни хидратантни третман. Органик Обнављање мароканског Арганског уља Интензивни хидратантни третман је високи напитак воде за сухе или оштећене фоликле. Арганове уљане хранљиве материје, витамин Е и антиоксиданти се удружују како би увукли унутрашње здравље ваше косе са влагом и сјајем. Твоја коса оставља осећање бујне и пуне тела, без осећаја који се одмерава. Апсолутно волим целу линију Органик-а. Купи Органик обнављање мароканског Арган Оил Инстенс Хидратантни третман на Амазон.цом Оуидад-ов 12-минутни дубински третман интензивног регенератора Оуидад 12 Минуте Дееп Треатмент Интензивна поправка. Кварљива коса може бити посебно сува и фризљива. Оуидад-ов 12-минутни дубински третман интензивног регенеративног регенератора има рјешење за додавање влаге и повећану способност управљања кљунама и таласима. Ова снажна комбинација есенцијалних амино киселина, протеина и ефикасних хидратантних средстава обезбеђује елементе за обнову и одржавање здравих косе. Када се користи са топлотом, мјешавина протеина и аминокиселина ефективно продире у косу како би се везала са кожицом, остављајући косу оживљавање и реструктурирање. Ако се ваша коса осуши, прекомерно обрађује и у очајној потреби за реструктурирањем, ово је ваш производ. Буи Оуидад 12 Минуте Дееп Треатмент Интенсиве Репаир на Амазон.цом Дејвид Маллетова маска за хидратацију Фото Љубазношћу ДавидМаллетт.цом Маска "Л'Хидратион Маск" број 1. Давид Маллетт је ефективно, луксузно решење за косу које захтева дубок удах хидрације. Маска садржи моћни биљни протеин у формули која делује на молекуларном нивоу за дубљу апсорпцију и повећава поправку оштећене косе. То је омиљени врхунски бањски третман за косу и савршено је решење за рехидрирање, јачање и ревитализацију најразвијеније длаке. Купите Давид Маллетт бр. 1 Л'Хидратион на НетАПортер.цом Дубоко усисивач Јохн Фриеда Мирацулоус Рецовери Јохн Фриеда Фризз Еасе Мирацулоус Рецовери дубоко усисавање. Дубински регенератор Мирацулоус Рецовери Јохн Фриеда је интензиван недељни третман који видно поправља и ојачава суву, топлотно оштећену, запаљену косу која штити од оштећења док хидратизира силкове и сјај. То је одличан производ за реконструкцију ноћи. Купите Јохн Фриеда Мирацулоус Рецовери Дееп Цондитионер на Амазон.цом Јоицо К-Пак Реконструктор Јоицо К-Пак Рецонструцтор има дугу репутацију (и неколико престижних награда) као један од најбољих усијанских производа на тржишту и професионални фаворит. Садржи највећу количину Куадрамине комплекса него било који други производ у породици Јоицо. Коса је одмах мекша, здрава и сјајнија након употребе. Продужена употреба резултира стварно здравом, јачом и лакшом косом. Купи Јоицо К-ПАК Реконструктор на Амазон.цом Пуреологи Хидрате ХидраЦуре Интензивна влажна маска Пуреологи Хидрате Хидра Цуре Интензивна влажна маска за косу. Пуреологи Хидрате Хидра Цуре Интензивна влажна маска је један од мојих омиљених дубоких кондиционера и још један професионални избор. Пуреологија је позната по својим луксузним производима који дају резултате. Хидра Цуре обогаћује дехидрирану косу интензивном терапијском маском. Повећана са схеа, јојоба, манго и авокадо маслима, ваша коса ће се осећати тренутним детанглингом и сјајем, дубоком, дуготрајном хидратацијом и побољшаном сјајем боје. Ако је изблиза боја проблем за вас, Пуреологи има браву боје са ексклузивном АнтиФадеЦомплек-ом која максимизира задржавање боја. Купи Пуреологи Хидрате Хидра Цуре интензивна влажна маска Дневно дубок кондиционер за неутрогену Трипле Влажност Дневно дубок кондиционер за трипле влаге Неутрогена. Дневни дубински регенератор Неутрогене Трипле Моистуре комбинује обновљиву моћ дубоког третмана са лакоћом брзог спавања у овом снажном кондиционеру за супер суву косу. Приметићете драматично побољшање мекшине, глаткости и управљања својом косом помоћу овог дневног уређаја. Екстра сува или прекомерно обрађена коса ће се чак и осећати меканом и глатком током дана након прве употребе. Маслени, лимунасти и слатки екстракти бадема пенетрирају косу за косу да пркосе суху, осуше косу, разбију и побољшају сјај. Купи Неутрогена Трипле Моисутуре Даили Дееп Цондитионер на Амазон.цом Вива Лабс Најфинија органска екстра девичанско кокосово уље. Када је у питању дубинско кондиционирање ваше косе, понекад је једноставно одржавање је најбољи избор. За трајну суху косу пробајте третман дубоког чишћења кокосовог уља, који се тврди као бољи кондиционер за косу и реконструкцију од било ког третмана на тржишту. За дубинско кондиционо лечење, масирајте кокосово уље у чисту, влажну косу и кожу главе (ако је ваша коса тања, можете изабрати да прескочите глатку косу док уље може да вам одмери косу). Ево како да користите кокосово уље на коси: Користите више уља на чистој влажној коси. Нанесите уље у коме је ваша коса најсушнија и најоригиналнија (крајеви), а мање где је ваша коза најздравија (средња осовина и подручје скалпуса). Дозволите уље да седи на коси 20-30 минута и шампон напоље користите топлу воду. Можете такође користити врло мало кокосовог уља на крајевима ваше косе након туширања као детанглер. Кокосово уље добро функционише за обнављање суве косе, јер је молекуларна структура кокосовог уља, за разлику од других уља или хидратантних средстава, идеална за продирање осовине за косу, пролазак кроз кожицу и поправку оштрице изнутра. Лауринска киселина, капрична киселина и витамин Е (сви присутни у кокосовом уљу) помажу у реструктурирању косе, повећавају јачину косе и знатно побољшавају сјај.


Превенција ризика у области заштите критичне инфраструктуре


14. јуни, Свјетски дан добровољних давалаца крви Структура Црвеног крста Републике Српске, свим добровољним даваоцима крви, упућује честитке поводом 14. јуна, Свјетског дана добровољних давалаца крви! Свјетски дан добровољних давалаца крви обиљежава се 14. јуна са циљем скретања пажње друштву на значај и потребе за сигурном крви и крвним дериватима. Овај датум установила је Свјетска здравствена организација у сарадњи са Међународном федерацијом друштава Црвеног крста и Црвеног полумјесеца, Међународним удружењем трансфузиолога и Међународном асоцијацијом удружења добровољних давалаца крви. Ове године, кампања Свјетске здравствене организације обиљежава се под мотом: „БУДИТЕ ТУ ЗА НЕКОГА ДРУГОГ! ДАЈТЕ КРВ. ПРОДУЖИТЕ ЖИВОТ!“ Овај дан је прилика да се укаже на важност добровољног даривања крви али и прилика да се изрази захвалност свим добровољним даваоцима крви у свијету, који су драгоцјену течност даровали небројено пута. Црвени крст Републике Српске, по питању давалаштва крви, континуирано: Ради на промоцији добровољног, анонимног и неплаћеног даривања крви; Креира ширу јавну свијест о потреби за редовним даривањем крви, управо због кратког вијека трајања крви и крвних компоненти; Ради на подстицању садашњих и потенцијалних даваоца крви да редовно дарују крв; Води бригу о здрављу и здравственој заштити даваоца; Ради на кампањи Свјетске здравствене организације да се до 2020. године, све залихе крви обезбиједе од добровољних, неплаћених давалаца крви. Поред анимирања становништва, ради и на организовању акција добровољног даривања крви (од 1-5 акција годишње). Према подацима општинских и градских организација Црвеног крста, Црвени крст Републике Српске има 23.976 регистрованих добровољних давалаца крви. Захвалност за даровану драгоцјену течност, Црвени крст Републике Српске исказује кроз уручење захвалница свим добровољним даваоцима крви на пригодним манифестацијама и дружењима, која се организују на општинском, градском и републичком нивоу. Свјетски дан добровољних давалаца крви обиљежава се на дан када је рођен биохемичар и љекар Карл Ландштајнер, проналазач крвних група, који је развио модеран систем класификације крвних група и њихове идентификације помоћу резус фактора. Објављено: 04. 09. 2018.


Lausitzer Füchse резултати уживо, распоред и коначан резултат - Хокеј - SofaScore Lausitzer Füchse резултати уживо, распоред и коначан резултат - Хокеј Не постоје скорашње утакмице за тим Lausitzer Füchse Lausitzer Füchse резултати уживо (и онлајн видео пренос утакмице уживо - live stream*), распоред и резултати хокеј на леду из свих турнира које је Lausitzer Füchse играо. Lausitzer Füchse игра следећу утакмицу 21. Oct 2018 против Bietigheim Steelers на такмичењу DEL 2. Када меч почне, моћи ћете да пратите Lausitzer Füchse против Bietigheim Steelers резултате уживо , и промене на табели уживо. Претходни меч тима Lausitzer Füchse био је против Ravensburg Towerstars на такмичењу DEL 2, меч се завршио резултатом 9 - 2 (Ravensburg Towerstars је победио). Таб "Утакмице" за Lausitzer Füchse приказује последњих 100 утакмица спорта хокеј на леду са статистиком и приказом победа и пораза. Такође, приказан је и распоред утакмица које Lausitzer Füchse треба да одигра у будућности. Lausitzer Füchse график учинка и форме је јединствени алгоритам SofaScore Резултати уживо Хокеј, који ми генеришемо из последњих 10 мечева тима, статистике, детаљне анализе и нашег сопственог знања. График може да Вам помогне у клађењу на мечеве које игра Lausitzer Füchse, али имајте у виду да SofaScore LiveScore не преузима никакву одговорност за финансијске и друге губитке који су директно или индиректно настали као резултат ослањања на информације преузете са наше странице. У детаљима меча, нудимо везу за гледање онлајн Lausitzer Füchse Bietigheim Steelers пренос уживо , обезбедио bet365. Ако овај хокеј на леду меч покрива bet365 уживо можете гледати Lausitzer Füchse Bietigheim Steelers на вашем рачунару или мобилном уређају - iPhone, iPad, Aндроид или Windows телефону. Имајте у виду да интелектуална права поседа да се стреамују такви догађаји су често у поседу на нивоу земље тако да, у зависности на вашу локацију, могу бити одређени догађаји који су недоступни за преглед због таквих рестрикција. SofaScore хокеј на леду резултати уживо је доступан у виду iPhone и iPad апликације, Андроид апликације на Гугл плеј продавници и као апликација за Windows телефоне. Можете наћи у свим продавницама на различитим језицима тако што укуцате "SofaScore". Инсталирајте "SofaScore" апликацију и пратите све Lausitzer Füchse мечеве уживо на вашем мобилном телефону!


– Позвао бих навијаче да у што већем броју дођу у Крушевац и да подрже ове момке, јер су они то заслужили. Састајемо се са екипом која је добро одиграла комплетно такмичење и јединим тимом са којом ми имамо негативан скор. У Крушевцу смо изгубили, а на „Маракани“ смо освојили по бод и пробаћемо да то данас исправимо. Што се нас тиче припремамо се као и за све утакмице до сада, амбијент у Крушевцу је увек јако леп, Крушевљани воле свој клуб и свој град и они и заслужују Напредак овакав какав јесте. Они су искусна екипа, искусно вођена, једни су од ретких који имају стабилног финансијера и то се одражава и на њихову игру.


Јавни апел поштоваоцима борбе еколога Николе Алексића, еколога из Србије Помогнимо донацијама храброг борца за истину Николу Алексића и његов Еколошки Покрет Новог Сада Извор: Еколошки Покрет Новог Сада 24. Јануар 2012. Због изношења истине о геноциду над својим народом и човечанством засипањем отровима са неба из злочиначких авиона и о криминалном увођењу генетски модификованих организама (ГМО) у комерцијални промет у својој земљи, Никола Алексић, лидер еколога Србије, суочен је са непремостивим тешкоћама. Поново су покушали да га по ко зна који пут ликвидирају приликом доласка на најављену конференцију за новинаре у Београд. Монсанто је поднео тужбу против њега преко свог ексклузивног партнера у Србији због изношења истине, претећи да ће њему и породици отети стан ради одштете преко корумпираног судства Србије. Шаљу се претње свим потенцијалним донаторима и спонзорима да не смеју да пружају финансијску подршку Еколошком покрету нити да сарађују са еколозима. Никола Алексић се бори више од четири деценије као друштвени активиста за најплеменитије циљеве и постиже светске резултате, али и поред тога информативни медији су затворени за Николу Алексића и за истину у Србији. Када је јавно одржао дату реч и сам кренуо на Народну скупштину, јер није прогласила Србију за територију без генетски модификованих организама у задатом року, полиција га је противправно лишила слободе и одвела пред судију где је новчано кажњен. Да ли знате неког 4000 ; у свету ко је због дате речи грађанима Србије сам кренуо на парламент своје земље ради будућности свог народа? Да ли знате неког у свету ко је јавно позвао војску да ухапси свог врховног команданта због издаје народа и државе? Такву храброст има само Никола Алексић. Ако дозволимо српском режиму да уништи Еколошки покрет и сломи кичму Николи Алексићу, свет ће остати сиромашнији за једног вансеријског борца за заштиту животне средине и људска права, за опстанак човечанства и планете Земље. Ми бранимо наше природно и уставно право на здравље и опстанак, нико нам то не сме угрозити било из ког разлога. Не постоји патриотизам без екологије, нити екологија без патриотизма, зато је врхунски циљ патриотизма заштита животне средине. Зато вас позивамо да солидарно пружимо помоћ Еколошком покрету Новог Сада, окосници борбе за спас планете Земље и светског отпора Новом светском поретку добровољним прилозима према сопственим, макар и најмањим могућностима. Уплате донација се могу вршити на жиро рачун Еколошког покрета Новог Сада: 335-1856-19 ********** Требамо помоћи овом храбром човеку, Николи Алексићу и његовом Еколошком Покрету Новог Сада , јер је Никола врло добро знао да су овакви напади на њега у смислу ликвидације и разних тужби по принципу: „Кадија те тужи, кадија ти суди “ могући, али је и поред тога храбро устао да каже народу истину на начин који је био изводив: преко интернета (блогови, сајтови, фејсбук итд...), мањих телевизија, трибина и протеста. Данас сви који желе да се информишу дошли су до информација да је генетски модификована храна (ГМО) штена за људски организам! Још 2008. сам писао о томе: „Генетски модификована храна» „ О штетности ГМО не говоре видовите Зорке, већ релевантни научни радници попут Др Арпада Пустаиа: ... који су решили да проговоре ради заштите читавог човечанства. Дакле, Никола Алексић је само наводио сазнања оваквих савесних научних радника, а шта ради фирма „Монсанто“ можете сазнати пажљиво гледајући овај целовечерњи филм» . Поред помоћи у донацијама за Николу Алексића и Еколошки Покрет Новог Сада, не би било лоше да нека организација организује у Новом Саду или Београду протест подршке Николи Алексићу и Еколошком Покрету Новог Сада. Донације Са сајта Еколошког Покрета Новог Сада може се видети на којим рачунима се могу уплаћивати донације. Што се тиче динарских, на доњој слици можете видети како се попуњава уплатница, па нек уплати ко колико може, ја ћу сутра уплатити 200 динара, толико могу. < 4000 div align="center">Динарска уплатница


Приоритет спољне политике САД: демократизација + содомизација читаве планете Monday, 12 December 2011 САД, као "бедем светске демократије", намеравају да "заштите" содомију у читавом свету, пошто демократизација света подразумева содомизацију света . Таква је природа саме демократије. То потврђује и недавна изјава државне секретарке САД Хилари Клинтон. По њеним речима, заштита „права“ содомита и других сексуалних изопаченика (бисексуалаца, танссексуалаца) јесте приоритет спољне политике САД . Клинтонова је ово изјавила на заседању Савета ОУН за права човека у Женеви, извештава "Лента.ру". 3ff9 По речима државне секретарке, САД су израдиле програм хитне помоћи пропагандистима сексуалних изопаченика и заштитницима права содомита у целом свету. Председник САД Барак Обама је 6. децембра потписао специјални меморандум који условљава пружање помоћи другим државама поштовањем „права“ „сексуалних мањина“ у њима . Меморандум такође обавезује државне структуре да пруже помоћ онима који су приморани да напусте своју земљу због „сексуалне дискриминације“. САД су и раније иступале с критиком нарушавања „права“ „сексуалних мањина“ у различитим државама. Тако је, рецимо, Стејт Департмент крајем новембра осудио планове да се у Санкт Петербургу кажњава пропаганда содомије међу малолетницима. Линк: БОÐ*БÐ? ЗÐ? ВЕÐ*У - Приоритет Ñ?пољне политике СÐ?Д: демократизација + Ñ?одомизација читаве планете


Републички хидрометеоролошки завод - Радна посјета Министра пољопривреде, шумарства и водопривреде Проф. др Стеве Мирјанића РХМЗ-у РС Радна посјета Министра пољопривреде, шумарства и водопривреде Проф. др Стеве Мирјанића РХМЗ-у РС Министар пољопривреде, шумарства и водопривреде Проф. др Стево Мирјанић са помоћницима гдин. Зораном Ковачевићем и гдин. Михајлом Стевановићем боравио је 12.10. 2013. у радној посјети Републичком хидрометеоролошком заводу Републике Српске, управној организацији у саставу Министарства пољопривреде, шумарства и водопривреде. Посјета и радни састанак су организовани на Бањ брду, у управним просторијама РХМЗ-а. Испред Републичког хидрометеоролошког завода састанку је присуствовао директор Завода гдин, Зоран Божовић са својим сарадницима, руководиоцима свих сектора. Директор гдин. Зоран Божовић је упознао министра са активностима Завода, резултатима рада и проблемима са којима се суочава Завод у редовном обављању својих дјелатности. Извијестио је министра о неопходним активностима које је потребно спровести ради бољег и квалитетнијег рада. На овом састанку су и руководиоци свих организационих јединица Завода имали прилику упознати министра са радом унутар своје службе (метеорологија, хидрологија, екологија, сеизмологија, агрометеорологија и финансијко-правни послови), текућом проблематиком, о учешћу у појединим пројектима, потребама неопходним за нормално функционисање, развојним потребама, у сврху квалитетног и адекватног одговора нарастајућим потребама друштва за информацијама и продуктима из дјелокруга рада Републичког хидрометеоролошког завода. Министар Стево Мирјанић и његови сарадници, су веома пажљиво саслушали излагања представника Завода, након чега су дали своју оцјену стања, изнијели мишљење о начину рјешавања проблема, као и о предузимању акција да РХМЗ као веома важна управна организација одговори потребама Републике Српке везане за цјелокупни друштвено – економски развој. Извршењу појединих питања ће се приступити одмах. Намеће се утисак да је састанак оджан у веома позитивној и инспиративној атмосфери, да је био веома конструктиван, с конкретним закључцима и предложеном динамиком реализације циљева. Оцјена министра да је Завод постигао велике резултате у свом раду без обзира на објективне потешкоће и ограничења, те да осјећа позитивну атмосферу, компактност и добре колегијалне односе у колективу, годи али и обавезује. У оквиру сагледавања путева развоја институције, министар Мирјанић је истакао потребу професионалне сарадње са институцијама сличне дјелатности, као што је Противградна превентива Републике Српске. Овом приликом додајемо да је овом састанку присуствовао и представник ЈП Противградне превентиве РС гдин, Тихомир Дејановић, који је изнио конкретне идеје око унапређења сарадње њихове институције и нашег Завода. Овај догађај важан за рад РХМЗ-а РС је пропраћен и присуством медија. На крају преносимо информацију агенције Срна објављене штампи. Министар пољопривреде, шумарства и водопривреде Републике Српске Стево Мирјанић истакао је да ће материјални и кадровски статус Хидрометеоролошког завода Српске ускоро бити знатно ојачан. Мирјанић је истакао да је ријеч о изузетно важној установи, коју је неопходно опремити и оспособити како би могла да одговори свим изазовима који стоје пред њом, а која је важна за укупни друштвено-економски развој Српске. "Дјелатност Завода подразумијева послове из области метеорологије, хидрологије и сеизмологије, у оквиру којих су нам битна не само осматрања и проучавања него и предвиђања, како бисмо могли успјешније управљати ризицима“, рекао је Мирјанић новинарима у Бањалуци приликом посјете Републичком хидрометеоролошком заводу. Он је додао да ће ресорно министарство и завод наћи начина да поправе материјалну ситуацију у овој установи, као и да обезбиједе средства за обнову опреме, без које је немогуће обављати њихов посао. "Наш циљ је да трајно буде ријешено питање смјештајног простора Хидрометеоролошког завода, као и да се знатно ојача кадровска структура“, поручио је Мирјанић. Он је напоменуо да су запослени у овој установи остварили значајне успјехе у свом послу, који су посебно важни ако се има у виду у каквим условима раде, првенствено мислећи на материјалне и техничке услове. "Завод убудуће мора да сарађује са већим бројем институција, не само у области пољопривреде, него и екологије, противградне заштите и другима, које треба увезати у јединствен систем", поручио је Мирјанић. Директор Хидрометеоролошког завода Републике Српске Зоран Божовић нагласио је да ова установа у ресорном министарству има доброг партнера, који разумије проблеме са којима се суочавају. "Заводу су неопходна улагања у све области, односно и у метеорологији, хидрологији и сеизмологији. Без квалитетне опреме не можемо имати добре резултате, а ако наши подаци нису тачни, онда не вриједе ни нама ни Републици Српској“, истакао је Божовић.


Значај Протине буне је изузетан, зато што је она у склопу других буна и устанака тога доба имала веома прогресиван друштвени карактер и свакако је знатно допринијела поткопавању и рушењу дотрајалог феудалног система и декадентне и репресивне турске државе.


ГЕСТ ЗА ДИВЉЕЊЕ МОХАМЕДА САЛАХА: Фудбалер Ливерпула донирао кисеоник и амбуланту родном селу у Египту | Новости Најбољи играч ове земље је пре два месеца "прележао" корону, а заразио се током боравка у Египту. - У хуманитарној фондацији Мохамед Салах имамо 14 боца са кисеоником и помажемо људима у Нагригу (Салахово родно село, прим.аут) и околним селима - рекао је шеф хуманитарне организације Хасан Бакр и додао да бициклима допремају кисеоник директно у домове заражених. - Такође, помажемо приликом транспорта заражених у изоловане болнице, а ту нам је веома значајна јединица Хитне помоћи, коју је Салах у јулу донирао - истакао је Бакр. Салах одржава блиске везе са родним селом, које се налази 130 километара северно од Каира, а преко Фондације свеке године донира 64.000 долара. Египат од почетка пандемије вируса Ковид-19 има више од 150.000 заражених и више од 8.000 преминулих, али се верује да је број знатно већи због малог броја тестирања и искључења резултата приватних тестова. ФК Ливерпул Египат Мохамед Салах фудбал донација кисеоник амбуланта вирус корона Помоћ селу у Египту


text: Без обзира на лоше временске прилике, Облачинско језеро је пуно гостију. На обали језера камповала је екипа бициклиста из Италије, Аустрије, Немачке, Ирске и Мексика, а на припремама су и млади фудбалери ФК "Торпедо" из Вреоца. По речима директора Дирекције за спорт, туризам и рекреацију "Облачинско језеро" Предрага Николића, сви капацитети су попуњени до краја септембра. Невреме које је погодило мерошинску општину у недељу донело је много невоља свим житељима општине. Оштећен је велики број путева, а у Балајнцу, Градишту и Батушинцу оштећен је велики број пластеника и засада у њима. По речима челника мерошинске општине, стање путева на територији целе општине је у катастрофалном стању. Оштећени су шумски, атарски, али и сеоски, насипани и асфалтни путеви. ПОЧЕТАК КОНКУРСА: 21. 07. 2014. КРАЈ КОНКУРСА: 15. 08. 2014. Мeђународни фeстивал филмских школа Cherry’s film festival позива продуцeнтe и ауторe да пријавe филмове за такмичарски програм првог издања тог фeстивала, којe ћe бити одржано од 18. до 21. сeптeмбра на Облачинском јeзeру код Ниша. Право учeшћа имају свe државнe (јавнe) и приватнe филмскe школe, акадeмијe и факултeти и полазници тих школа као аутори својих остварeња. Жири Фeстивала додeлићe наградe у катeгоријамe за играни, докумeнтарни и eкспeримeнтални филм, а публика ћe наградити јeдан филм и гран-при наградом. Cherry’s film festival основали су УГ Кино Клуб из Ниша и Општина Мeрошина као сталну манифeстацију у области културe - домаћи и мeђународни такмичарски фeстивал филмских школа и њихових умeтничких остварeња у области играног, докумeнтарног и eкспeримeнталног филма снимљeног тeхником филмског или eлeктронског записа. ( даље... ) Четврти летњи фудбалски камп „Нове наде“, по одлуци тренера Дејана Бабића, одржан је на Облачинском језеру. Учесници кампа били су млади полазници фудбалских школа из Вршца, Панчева и Алибунара од 1999-ог до 2007-ог годишта. Батушиначки повртари и ове године организују манифестацију посвећену парадајзу. Први део манифестације 13-17 сати резевисан је за такмичење произвођача парадајза. Сви заинтересовани могу донети своје производе, а онда ће стручна комисија прегледати материјал и прогласити најбоље произвођаче. Комисија ће оцењивати три категорије производа: квалитет, квантитет и естетску вредност. Квалитет ће еминентни стручњаци утврђивати помоћу апарата, а мериће се количина угљених хидрата, витамина, протеина, калцијума, магнезијума... Квантитет се одређује на основу калибраже плодова, тј. мерењем величине плодова парадајза. Естетска вредност плодова обухвата облик, боју... За најбоље произвођаче предвиђене су бројне награде. У 17 сати требало би да почне други, ревијални, део манифестације, где ће своје игре приказати бројна културно-уметничка друштва из Ниша, Мерошине, Брестовца, Пуковца, Батушинца, Власотинца и Македоније (Неготино на Вардару). После смотре фолклора, наступиће бројни музичари различитих жанрова и весеље ће се наставити до касно у ноћ. Манифестација ће бити одржана на школском игралишту у Батушинцу. Спонзори манифестације: „Агромаркет“ Крагујевац „Агрохемија“ Лесковац „Боби пром“ Чокот „Агровет“ Ново Село „Кебина кафана“ Александрово Отворена манифестација "Дани вишње 2014." на Облачинском језеру. Први дан је протекао у кулинарском надметању двадесетак тимова за титулу најбољег у кувању рибље чорбе и спремању националних јела и јела од вишања. За данас су заказана спортска такмичења у шаху, баскету и фудбалу, а вечерас ће бити одржан концерт групе "Рибља чорба" уз подршку нишких музичких група "Milestones" и "Proces", као и нишког реп музичара Маркоњера. Бранислав Стојановић из Арбанасца већ годинама је на привременом раду у Немачкој. Ових дана са супругом Сигрид довезао је донације за ученике из Југбогдановца. - Већ четрдесетак година прикупљам помоћ са мојом породицом и пријатељима за становнике мерошинске општине, а то ћу наставити и у будућем периоду- истиче Стојановић. У дворишту крајковачке основне школе завршено је асфалтирање терена за мале спортове. Изградњу игралишта финансирала је турска агенција „ТИКА“, а извођач радова је „Нискоградња Миленковић“ из Доње Расоваче. Локална самоуправа у Мерошини организовала је пријем за регруте мерошинске општине, а присутни су били и представници Министарства одбране. Председник општине Мерошина Бојан Нешић будућим војницима уручио је пригодне поклоне.


Call of Duty: Modern Warfare 2 — Википедија, слободна енциклопедија Активижн (енгл. Activision), Сквер Еникс (енгл. Square Enix) () Виндоус XP, Виндоус виста, Виндоус 7, 3.0 GHz CPU, Intel Pentium 4 или AMD еквивалентно, 1 GB RAM, Звучна картица: 100% DirectX 9.0, 12 GB Слободне Меморије Игра се не састоји од тачно одређених целина (кампања), што је случај у претходним деловима игре, већ су мисије подељене у три акта, као и у Call of Duty 4: Modern Warfare. И сам играч игра под под карактерима више војника, чије се мисије често надовезују једна на другу, тако да је доста тешко поделити игру на целине. Мисије које се извршавају у игри су у Авганистану, САД, Рију де Жанеиру и Казахстану. Прича игре се надовезује на четврти део, где након смрти Имрана Закаева (вође руских ултранационалиста), на чело долази нови вођа Владимир Макаров, који је један од главних непријатеља у игри. Први карактер у игри, ког играч контролише је амерички војник Џозеф Ален, који је припадник америчких ренџера и оперативне групе 141, које предводи генерал Шеперд. Он бива кратко у игри, након што је убијен од стране главног противника у игри Макарова, где је Ален, послат од генерала Шеперда под лажним идентитетом Руса Алексеја Бородина, заједно са Макарововом групом убија људе на аеродрому у Москви, али на крају бива отривен. Следи затим карактер америчког војника Џејмса Рамиреза, такође припадника америчких ренџера, који предвођен водником Фолијем и десетаром Даном, учествује у одбрани САД од руског напада. Већим делом игре, играч контролише карактером водника Џерија „Роуча“ Сендерсона, ког предводи капетан Џон „Соуп“ Мектевиш (главни карактер ког играч контролише у четвртом делу, који је и у овом делу омогућен у задњим мисијама), после и капетан Џон Прајс, а на крају и мистериозни карактер Гоуст. И он бива убијен на самом крају игре, заједно са Гоустом, након издаје генерала Шеперда. Играч на самом крају контролише капетана Џона Мектевиша, који заједно са капетаном Прајсом убија генерала Шеперда. Ипак, главни противник у игри-Владимир Макаров није убијен, и зато би осми део игре (Call of Duty: Modern Warfare 3), требало да заврши причу. Рејтинзи и новитети[уреди] Део из мисије „No Russian“ Игра је поставила велики број проданих примерака, срушећи рекорде продаје свих преосталих делова. Један од разлога су управо и низ побољшања која су пак била пресудна. На пример, непријатељски војници се не налазе увек на истом месту када се једна мисија игра више пута, већ увек користе другачије заседе и тактите да би били што успешнији у свом задатку. Мултиплејер мод се такође доста побољшао, омогућивши више играча на серверу, као и низ нових оружја и тактика. Осим тога, у игри се по први пут појављује и додатак под називом Спешл Опс (енгл. Special Ops), у ком играч сам, а и два играча прелазе различите нивое под три тежине: лака, средња и тешка. У зависности од тежине коју играч изабере може добијати од једне па до три освојене звезде по пређеном нивоу. Због велике вулгарности, која је заступљена у игри, она се не препоручује играчима млађим од 18 година у многим државама, а постоје и мисије, које су на неки начин преурађене или потпуно уклоњене из игре у земљама широм света (као што је случај са мисијом „Нема Руса“ (енгл. No Russian), где играч према наређењу убија цивиле на руском аеродрому. Због тога је играч опоменут при уласку стартног менија игре.[1] ↑ Warfare 2's controversial airport terrorist attack, Приступљено 10. 09. 2011 Преузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Call_of_Duty:_Modern_Warfare_2&oldid=12712836“ Категорије: Call of DutyИгре 2009.Пуцачине из првог лицаСакривене категорије: Чланци за сређивање Рачунарске игреЧланци за сређивањеЧланци о видео-играма без сликеЗванични веб-сајт различит на Википодацима и Википедији Навигациони мени AlemannischالعربيةAzərbaycancaBahasa IndonesiaCatalàČeštinaDanskDeutschΕλληνικάEnglishEspañolفارسیFrançaisGalegoעבריתItaliano日本語한국어LietuviųMagyarМакедонскиNederlandsNorsk bokmålNorsk nynorskOʻzbekcha/ўзбекчаPolskiPortuguêsRomânăРусскийSimple EnglishSrpskohrvatski / српскохрватскиSuomiSvenskaไทยTiếng ViệtTürkçeУкраїнська中文 Уреди везе Ова страница је последњи пут уређена на датум 8. мај 2017. у 18:55 ч.