Омбре столице Немаца Ермичс одају почаст утицајном јапанском дизајнеру Видео: ОМБРЕ (Септембар 2020). Ова шарена стаклена столица амстердамског дизајнера Герман Ермичс заснована је на седишту које је дизајнирао Схиро Курамата 1970-их. Омбре столице - које су приказане у Спазио Россана Орланди током миланске недеље дизајна - састављене су од стаклених плоча, спојених заједно без вијака или других видљивих елемената. Сећају се стаклене столице јапанског дизајнера Широ Курамата из 1976. године која је спојена заједно са лепилом како би добила изглед који плута у ваздуху. Курамата је био покренут да креира намештај после гледања Станлеија Кубрицка 2001: Свемирска одисеја и нашао се разочаран филмским сетовима - који су се више ослањали на постојећи намештај, а не на нови дизајн. Његова стаклена столица сада је укључена у колекцију музеја В&А, као и у Музеј модерне уметности у Њујорку. Инспирисан минималним дизајном, Ермичс - који је такође дизајнирао колекцију стакленог намештаја са градијентима који бледе до бистрине - створио је своје столице Омбре од плоча обојеног стакла. "Готово невидљиви, ови авиони, без опипљиве подршке, висе у ваздуху", рекао је дизајнер, који је експериментисао са стаклом за време свог боравка на Десигн Ацадеми Еиндховен, пре него што је 2014. године покренуо сопствени студио у Амстердаму. Колекцију Омбре употпуњује пар закривљених стаклених екрана. Виша верзија направљена је од сударања градијената ружичасте, наранџасте, плаве и зелене боје, док је на мањем екрану пастелно ружичаста која бледи у наранџасту.


source: fineweb

text: Руски амбасадор В.А. Конузин посетио Грачаницу. “Заједно са Србима, ми бранимо међународно право” "Руска федерација брани на Косову и Метохији, не само своје пријатеље Србе - заједно са Србима, ми овде бранимо међународно право и док Срби штите своје интересе, Русија ће бити уз њих", изјавио је амбасадор Руске федерације, Александар Васиљевич Конузин. Он је данас посетио Грачаницу и том приликом се састао са представницима косовских Срба, којима је поручио да Руска федерација заузима апсолутно јасан и чврст став по питању Косова, као и да решавање косовског проблема треба тражити искључиво унутар одлука Савета безбедности Уједињених нација. "Сматрамо да је ово неотуђиви део Србије. Решавање косовског проблема треба тражити у оквиру одлука Савета безбедности Уједињених нација, а она су наведена у оквиру Резолуције 1244. Сви други кораци су кршење међународног права и кршење повеље Уједињених нација", истакао је Конузин. Осим са представницима Срба на Косову и Метохији, руски амбасадор се састао и са руководством УМНИК-а и комадантом КФОР-а. Извор: КИМ Радио


Шака купина дневно чува срце АКО би постојала топ-листа најздравијих намирница, купина би сигурно била у првих 10. Ово воће обилује моћним антиоксидансима, а нарочито – елагитанином, којег нема готово ни у једној другој намирници, а који се показао врло ефикасан у борби против рака. Шака купина на дан има врло позитиван ефекат и на очување здравља срца и крвних судова. Ова количина купина осигурава чак осам грама дијеталних влакана, која су веома значајна за снижавање масноћа у крви. Захваљујући високом садржају дијеталних влакана, купине значајно доприносе смањењу ризика од дијабетеса, болести органа за варење, попут дивертикулозе, а вредан су савезник и у свакој дијети. Купинама се приписује и јако противупално и антибактеријско дејство. Њен нутритивни потенцијал значајан је и за очување доброг вида, смањује ризик од дегенерације ока и спречава развој очне мрене. Такође, делује као филтер сунчевој светлости, апсорбујући опасне УВ зраке. Од купина могу да се праве сокови, слатка, џемови, вино и други производи, а истраживања су показала да кување не уништава њихову нутритивну вредност. Сок пресних купина подстиче правилан рад ћелија јетре и штити је, док истовремено повољно делује на жучну кесу и чисти жучне путеве. Напитак од купина повољно делује и на оне који пате од анемије услед недостатка гвожђа, али се за лечење малокрвности највише саветује купиново вино. Овај лек изузетно је богат витаминима и минералима, а резултат његовог учинка постиже се после месец дана конзумирања. Препорука је да се дневно пије децилитар купиновог вина, пола сата пре јела. ЧАЈ ПОДИЖЕ ИМУНИТЕТ ТОКОМ августа прикупља се лист купине који је природан лек против дијареје и дехидрираности организма. Такође, сматра се делотворним у борби против осипа коже и лишајева, а доприноси и целокупном опоравку организма после прележане инфекције. Супену кашику листа купине прелијте шољом кључале воде, суд поклопите и оставите да стоји 15 минута. Чај процедите и пијте две до три шоље дневно. Ово је воће број 1. То је библиско воће бог се јавио мојсију управо у жбуну купине. Она је још увек неиспитана а њени састојци су магични. Србија је јако богата овим воћем а откупна цена је била само 30 дин што је уништење купинара. Министарство здравља би требало да је откупљује и дели бесплатно становништву сви би били здрави и тако би смањили трошкове за здравство. Она је најбоља за срце и крвне судове од чега наш народ највише пати . конзумирање купина спречава настанак рака. Богата је влакнима тако да онемогућује гојазност. За регулацију имунитета је чудотворна . толико је добра да по својим својтвима 1 килограм замењује 10 кг сваког другог воћа. Нај комплетније воће по саставу. Кад се наједете купина ваш организам је потпуно задовољен и да пред вас стабе гомилу најлепше белгиске чоколаде ви једноставно нећете имати жељу да је једете.


source: wikipedia

text: 21. септембар (21.9.) је 264. дан у години по грегоријанском календару (265. у преступној години). До краја године има још 101 дан. Догађаји 1792 — На првој јавној седници Конвента укинута је апсолутна монархија у Француској и земља је проглашена за републику. 1860 — Англо-француске снаге су однеле победу против војске династије Ћинг у бици на Паликау, што им је омогућило да заузму Пекинг. 1898 — Реформе од стотину дана су нагло прекинуте када је царица Циси ставила у изолацију цара Гуанг-сјија и преузела власт као регент. 1904 — Петар I Карађорђевић је крунисан за краља Србије. 1921 — У експлозији силоса фабрике БАСФ у Опауу, у коме је било складиштено око 4500 тона амонијум сулфата и амонијум нитрата погинуло је најмање 500 особа. 1938 — Влада Чехословачке прихватила је британско-француски план о препуштању Судетске области нацистичкој Немачкој. 1939 — Припадници фашистичке паравојне организације Гвоздена гарда су убили румунског премијера Арманда Калинескуа. 1949 — У Кини је формирана Централна народна влада на челу са Мао Цедунгом, који је 1. октобра прогласио Народну Републику Кину. 1955 — Војним ударом са власти збачен председник Аргентине Хуан Перон. 1964 — Малта је постала независна после 164 године британске владавине. 1972 — Председник Филипина Фердинанд Маркос завео је ванредно стање у земљи и ставио у затвор хиљаде противника његовог режима. Маркос је остао на власти до 1986. 1973 — Југославија је прекинула дипломатске односе са Чилеом, десет дана после пуча генерала Аугуста Пиночеа, у којем је убијен председник Салвадор Аљенде. 1992 — Мексико и Ватикан су успоставили пуне дипломатске односе после прекида од 130 година. 1993 — Председник Русије Борис Јељцин распустио је парламент и суспендовао важећи устав под оптужбом да посланици у парламенту блокирају уставне реформе и изборе, изазвавши Руску уставну кризу. 1996 — На аеродрому у Боготи, у авиону председника Колумбије Ернеста Сампера, који је био спреман да полети у САД, после анонимне пријаве, пронађено је око четири килограма хероина. Председник је осумњичен за везе са нарко-мафијом, док је његова влада саопштила да се ради о намештаљци. 1999 — На Тајвану је у земљотресу погинуло више од 2.100 људи, а рањено око 8.700. 2000 — Руска влада је одлучила да замрзне уговор са Ираном о продаји ласерске технологије, након што су САД изразиле забринутост због могућности њеног коришћења у изради нуклеарног оружја. 2001 — Јапанско министарство иностраних послова саопштило је да ће свим банкама и финансијским институцијама у Јапану забранити да без дозволе владе обављају трансакције са компанијама и особама које су повезане са Талибанима и вођом терористичке организације Ал Каида Бин Ладеном. Рођења 1452 — Ђироламо Савонарола, италијански верски и политички реформатор. (прем. 1498) 1842 — Абдул Хамид II, турски султан (1876—1909). (прем. 1918) 1853 — Хејке Камерлинг Онес, холандски физичар, добитник Нобелове награде за физику (1913). (прем. 1926) 1866 — Херберт Џорџ Велс, енглески књижевник. (прем. 1946) 1874 — Густав Холст, енглески композитор и педагог. (прем. 1934) 1926 — Доналд А. Глејзер, амерички физичар и неуробиолог, добитник Нобелове награде за физику (1960). (прем. 2013) 1929 — Шандор Кочиш, мађарски фудбалер и фудбалски тренер. (прем. 1979) 1930 — Мирко Буловић, српски глумац. (прем. 2009) 1931 — Војислав Воки Костић, српски композитор, музичар, писац и кувар. (прем. 2010) 1931 — Иван Топлак, југословенски фудбалер и фудбалски тренер. († 2021) 1931 — Лари Хагман, амерички глумац, редитељ и продуцент. († 2012) 1934 — Ленард Коен, канадски музичар и књижевник. (прем. 2016) 1937 — Ампаро Баро, шпанска глумица. (прем. 2015) 1944 — Милан Јелић, српски сценариста, редитељ и глумац. (прем. 2023) 1944 — Добривоје Топаловић, српски певач. (прем. 2020) 1947 — Јордан Ивановић, српски спортски новинар. (прем. 2010) 1947 — Стивен Кинг, амерички писац. 1949 — Чеда Марковић, српски певач. 1950 — Бил Мари, амерички глумац, комичар, сценариста, продуцент, редитељ и певач. 1956 — Момир Булатовић, црногорски политичар, председник Црне Горе (1990—1998) и председник Владе СРЈ (1998—2000). (прем. 2019) 1957 — Итан Коен, амерички редитељ, сценариста и продуцент. 1957 — Сидни Монкриф, амерички кошаркаш и кошаркашки тренер. 1958 — Милан Младеновић, српски музичар. (прем. 1994) 1965 — Фредерик Бегбеде, француски писац, књижевни критичар и ТВ водитељ. 1965 — Дејвид Венам, аустралијски глумац. 1966 — Небојша Радосављевић, српски редитељ и сценариста. 1967 — Фејт Хил, америчка музичарка и музичка продуценткиња. 1968 — Анто Дробњак, црногорски фудбалер. 1971 — Лук Вилсон, амерички глумац. 1971 — Зоран Мирковић, српски фудбалер и фудбалски тренер. 1972 — Лијам Галагер, енглески музичар, најпознатији као певач групе -{Oasis}-. 1972 — Милан Калинић, српски глумац и ТВ водитељ. 1975 — Дарко Радовановић, српски певач. (прем. 2011) 1976 — Јонас Бјере, дански музичар, најпознатији као певач и гитариста групе -{Mew}-. 1978 — Поло Костанзо, канадски глумац. 1980 — Роберт Хофман, амерички глумац, плесач и кореограф. 1989 — Џејсон Деруло, амерички музичар и плесач. 1992 — Анђела Јовановић, српска глумица. 1993 — Анте Ребић, хрватски фудбалер. 1996 — Алфа Каба, француски кошаркаш. 1998 — Тадеј Погачар, словеначки бициклиста. Смрти 19. п. н. е. — Публије Вергилије Марон, римски песник. (рођ. 70. п. н. е.) 1327 — Едвард II, енглески краљ. (рођ. 1284) 1558 — Карло V Хабзбуршки, цар Светог римског царства (рођ. 1500) 1832 — Валтер Скот, шкотски писац. (рођ. 1771) 1842 — Сава Текелија је био први Србин доктор права, оснивач „Текелијанума“, председник Матице српске, добротвор, племић, трговац, правник, филантроп и ктитор. (рођ. 1761) 1860 — Артур Шопенхауер, немачки филозоф. (рођ. 1788) 1933 — Милорад Гођевац, лекар, национални радник, покретач и организатор српске четничке акције у борби за ослобођење Македоније. (рођ. 1860) 1938 — Ивана Брлић-Мажуранић, хрватска књижевница. (рођ. 1874) 1974 — Артур Флепс, немачки командант. (рођ. 1881) 1974 — Волтер Бренан, амерички филмски глумац. (рођ. 1894) 1998 — Флоренс Грифит Џојнер, америчка атлетичарка. (рођ. 1959) Празници и дани сећања Међународни празници Међународни дан мира Српска православна црква слави: Рођење Пресвете Богородице - Мала Госпојина


text: Европски атлетичари године ЕАА (Европска атлетска асоцијација) 1993. године је одлучила да од те године на крају сезоне прогласи најбоњег атлетичара и атлетичарку за протеклу годину. У анкети учествују све националне атлетске федерације, медији и љубитељи „краљице спортова“. Тај избор је постао традиционалан и одржава се и данас. Од 2007. одлучено је да се уведе посебна награда за атлетске наде Звезде које долазе. Награда, се додељује спортистима до 23 године старости, као начин признања достигнућа младих на путу да постану велики спортисти [4]. У следећој табели дат је преглед досадашњих победника у избору за европске атлетичаре године:


source: CulturaX

text: Дефиниција политика на снази - 2019 | Основе Главни /Основе /Дефиниција политика на снази Иако је концепт "политика на снази" примјењив на све врсте осигурања - укључујући здравље, ауто и инвалидитет - најчешће се користи у погледу животног осигурања. Из перспективе особе која склапа полису осигурања, "на снази" једноставно значи да је политика активна у датом тренутку. Ако се исплате пропусте, политика ће ући у грејс период - обично 30 дана - током којих ће остати активан. Ако се тражена плаћања изврше пре истека грејс периода, политика ће остати на снази као што је првобитно написана. Слика бизнисмена који чита полису осигурања. Пропуштена правила више нису "на снази" Ако се тражена плаћања не изврше пре истека грејс периода, полиса ће престати да важи. Ако одлучите да и даље желите покриће, морате поднијети захтјев за враћање на посао. У овом тренутку, већина компанија ће захтевати да пошаљете нову апликацију. За животно осигурање, морате попунити нови здравствени упитник и, у зависности од ваше специфичне ситуације, добити нови физички преглед. Ако вам се одобри враћање на посао, ваше исплате ће вероватно бити веће него што су биле. Такође ћете морати да платите премије које су биле доспјеле од краја граце периода па до враћања полисе. Из тог разлога, многи људи одлучују да се пријаве за потпуно нову политику код другог осигуравача.


text: Радио је назив за бежични пренос и детекцију комуникационих сигнала електромагнетних таласа чије су фреквенције ниже од фреквенције видљиве светлости. Радио-таласи путују кроз хомогени простор (ваздух или вакуум) праволинијски, у свим правцима. Уколико постоје дисконтинуитети, као што је јоносфера у Земљиној атмосфери, долази до рефлексије односно одбијања, а исто такво одбијање се дешава и од површине Земље. Када се радио-таласи усмере ка комуникационом сателиту они се ту примају, појачавају и емитују назад ка Земљи. Информација се преноси систематским мењањем неке особине радио-таласа, као што је амплитуда, фреквенција или фаза. То мењање се зове модулација. Такав електрични сигнал се онда уводи у резонантно коло које је прикључено на емисиону антену, одакле се емитују радио-таласи у простор. Уређај који емитује радио-таласе се назива радио-предајник. Када се електрични проводник нађе у електромагнетском пољу радио-таласа, променљиво електромагнетско поље индукује наизменичну струју у проводнику. Ово се може детектовати и трансформисати у звук или други сигнал који носи информацију тако што се прво што већа количина енергије радио-таласа детектује у антени пријемника, уради обрнути процес од модулације (демодулација) и потом се добије електрични сигнал који садржи неку корисну информацију. Уређај који прима и обрађује радио-таласе се назива радио-пријемник. Проналазак Дејвид Е. Хјуз је пренео Морзеову азбуку бежично 1878. Међутим, његов рад није испунио захтеве у вези познавања природног принципа или познавања процеса који је предмет новог феномена. Између 1893. и 1894. Роберто Ландел де Моура, бразилски свештеник и научник, је вршио експерименте. Није објавио своје резултате до 1900. али је касније прибавио бразилске и америчке патенте. Александар Степанович Попов је 1894. направио први уређај који је у пријемном колу садржао кохерер. Овај уређај је описан као детектор муња и представљен Руском физичком и хемијском друштву 7. маја 1895. године. Никола Тесла је званични проналазач радија. Он је први развио и објаснио начин за производњу радио фреквенција, принцип усаглашених резонантних кола у предајној и пријемној антени и јавно представио принципе радија и пренос сигнала на велике даљине. За овај свој проналазак је 1897. године добио патент број 645576 за уређај описан као „бежични пренос података“. Ђуљелмо Маркони је један од пионира радио телеграфије. Остварио је први пренос радио-таласа преко Атлантског океана и 1909. године добио Нобелову награду за овај допринос. Основао је прву фирму која се бавила комерцијалном употребом радио преноса. До 1943. године је сматран проналазачем радија док му Врховни суд САД није одузео патентно право и доделио га Николи Тесли. Реџиналд Фесенден и Ли де Форест су пронашли принцип амплитудске модулације. Са усавршавањем технологије, више радио-станица је могло слати радио-сигнале и истовремено бити присутно у етру на блиским фреквенцијама (за разлику од варничног радија где је једна радио-станица заузимала широки опсег спектра). Едвин Армстронг је пронашао радио са фреквентном модулацијом, па је сада сигнал био отпорнији на интерференцију произведену електричном опремом и на атмосферске утицаје. Историја Најраније радио-станице су биле једноставно радиотелеграфски системи и нису преносили звучни сигнал. Да би аудио емисија била могућа, морало је доћи до развоја електронских уређаји за детекцију и амплификацију. Термоелектронску цев је изумео 1904. године енглески физичар Џон Амброз Флеминг. Он је развио уређај који је назвао „осцилациони вентил“ (пошто је пропуштао струју у само једном смеру). Загрејано влакно, или катода, је имала способност термоелектронске емисије електрона који су текли до плочасте електроде (или аноде) кад би се применио висок напон. Електрони, међутим, нису могли да иду у супротном смеру попто плоча није била загревана и стога није имала способност термоелектронске емисије електрона. Касније позната као електровакумска диода, она се користила као исправљач наизменичне струје и као радио таласни демодулатор. Ово је знатно побољшао кристални сет који је исправљао радио сигнал користећи једну рану диоду у чврстом стању базирану на кристалу и кристалном детектору. Међутим, оно што је још увек недостајало је био појачивач. Триоду (напуњену паром живе са контролном мрежом) је патентирао 4. марта 1906. аустријанац Роберт фон Либен. Независно од тога, 25. октобра 1906, Ли де Форест је патентирао његов троелементни аудион.<ref name="De Forest"> The link is to a reprint of the paper in the Scientific American Supplement, No. 1665, November 30, (1907). стр. 348.–350, copied on Thomas H. White's United States Early Radio History website</ref> Неки извори сматрају овај изум првом триодом. То није нашло практичну прмену до 1912. кад се њену појачавачку способност препознали истраживачи. Око 1920, технологија је сазрела у довољној мери да је радио емитовање брзо постајало одрживо. Један од првих аудио преноса који би се могао назвати емитовањем је извео на Бадње вече 1906. године Реџиналд Фесенден, мада неки аутори то оспоравају. Док су многи рани истраживачи покушали да направе системе сличне радиотелефонским уређајима помоћу којих само два учесника могу да комуницирају, било је других који су намеравали да трансмитују широј публици. Чарлс Херолд је започео емитовање у Калифорнији 1909. године и преносио је аудио сигнале следеће године. (Херолдова станица је коначно постала -{KCBS}-). У Хагу, Холандија, станица -{PCGG}- је почела са емитовањем 6. 11. 1919, што је вероватно чини првом комерцијалном радио-дифузном станицом. Године 1916, Франк Конрад, један електроинжењер запослен у -{Westinghouse Electric Corporation}-, почео је емитовање из његове гараже у Вилкинсбергу у Пенсилванији) са позивним словима -{8XK}-. Касније се станица преселила на врх зграде Вестингхаусове фарике у источном Питсбургу у Пенсилванији). Веstinghаus је поновно лансирао станицу као -{KDKA}- дан 2. 11. 1920, као прву комерцијално лиценцирану радио станицу у Америци. Ознака комерцијалног емитовања потиче од типа лиценце за емитовање; рекламе нису емитоване до након неколико година касније. Прву лиценцирану емисију у Сједињеним Државама је урадила станица KDKA, што је било у контексту Хардинг/Коксових председничких извора. Монтреалска станица која је постала -{CFCF}- је почела емисионо програмирање дана 20. маја 1920, а Детроитска станица која је постала -{WWJ}- је почела с програмским емитовањем дана 20. августа 1920, мада ни једна од њих није имала лиценцу у то време. Године 1920, бежично емитовање за забаву је започету у UK са Марконијевог истраживачког центра -{2MT}- у Ритлу у близини Челмсфорда у Енглеској. Позната емисија из Марконије радне фабрике у Њу Стриту у Челмсфорду је прославила сопрано даму Нели Мелбу дана 15. јуна 1920, кад је она певала две арије и њен познати трил. Она је била први уметник међународног реномеа који је учествовао у директној радио емисији. Станица -{2MT}- је почела са емитовањем регуларног забавног програма 1922. године. Станица -{BBC}- је настала 1922, а добила је Краљевску повељу 1926. године, чиме је постала први национални емитер на свету, чему је следила станица Чешки радио и други европски емитери 1923. године. Радио Аргентина је почела са регуларним планским трансмисијама из -{Teatro Coliseo}- у Буенос Ајресу дана 27. августа 1920. Ова станица је добила лиценцу 19. новембра 1923. Кашњење је било узроковано недостатком званичног аргентинског поступака лиценцирања пре тог датума. Ова станица је наставила с регуларним емитовањем забавног и културног садржаја током неколико деценија. Радио у образовању је ускоро следео и колеџи широм САД су почели да уводе курсеве радио емитовања у њихове наставне планове и програме. Кари колеџ у Милтону, Масачусетс је увео један од првих наставних смерова за емитовање 1932. године, кад је колеџ успоставио сарадњу са WLOE у Бостону ради израде студентских радио програма. Електромагнетни спектар Радио-таласи су облик електромагнетног зрачења, који се стварају када се било који наелектрисани објекат (у радио преносу електрон) убрза са фреквенцијом која лежи у радијском фреквентном опсегу (-{RF}-) електромагнетног спектра. У радију ово убрзавање изазива наизменична струја у антени. Радио-таласи заузимају опсег од неколико десетина -{Hz}- до 300 -{GHz}-, иако комерцијално важне примене користе мали део овог спектра. -{ELF}-: 3 -{Hz}- - 30 -{Hz}- -{SLF}-: 30 -{Hz}- - 300 -{Hz}- -{ULF}-: 300 -{Hz}- - 3 -{kHz}- -{VLF}-: 3 -{kHz}- - 30 -{kHz}- -{LF}-: 30 -{kHz}- - 300 -{kHz}- -{MF}-: 300 -{kHz}- - 3 -{MHz}- -{HF}-: 3 -{MHz}- - 30 -{MHz}- -{VHF}-: 30 -{MHz}- - 300 -{MHz}- -{UHF}-: 300 -{MHz}- - 3 -{GHz}- -{SHF}-: 3 -{GHz}- - 30 -{GHz}- -{EHF}-: 30 -{GHz}- - 300 -{GHz}- Остале врсте електромагнетног зрачења, са фреквенцијама изнад радио-фреквентног опсега, су микроталаси, инфрацрвено зрачење, видљива светлост, ултраљубичасто зрачење, икс-зраци и гама зрачење. Пошто је енергија појединачног фотона у -{RF}- опсегу премала да избије електрон из атома, радио-таласи се класификују као нејонизуће зрачење. Нилсен Аудио, раније познат као Арбитрон, америчка је компанија која извештава о радио публици, дефинише „радио станицу“ као: АМ или ФМ станицу коју је лиценцирала влада; ХД радио (примарну или мултикаст) станицу; пренос преко интернета постојеће станице коју је влада лиценцирала; један од сателитских радио канала из XM сателитског радија или Сиријус сателитског радија; или потенцијално станицу која није лиценцирана. Галерија Види још Радио-пријемник Референце Литература . Crisell, Andrew. An Introductory History of British Broadcasting (2002) excerpt Ewbank Henry and Lawton Sherman P. Broadcasting: Radio and Television (Harper & Brothers, 1952). Fisher, Marc. Something In The Air: Radio, Rock, and the Revolution That Shaped A Generation (Random House, 2007). Hausman, Carl, Messere, Fritz, Benoit, Philip, and O'Donnell, Lewis, Modern Radio Production, 9th ed., (Cengage, 2013) Head, Sydney W., Christopher W. Sterling, and Lemuel B. Schofield. Broadcasting in America." (7th ed. 1994). "Empire of the Air: The Men Who Made Radio" (1992) by Ken Burns was a PBS documentary based on the book. Pilon, Robert, Isabelle Lamoureux, and Gilles Turcotte. Le Marché de la radio au Québec: document de reference. [Montréal]: Association québécoise de l'industrie du dique, du spectacle et de la video, 1991. unpaged. N.B.: Comprises: Robert Pilon's and Isabelle Lamoureux' Profil du marché de radio au Québec: un analyse de Média-culture. -- Gilles Turcotte's Analyse comparative de l'écoute des principals stations de Montréal: prepare par Info Cible. . Russo, Alexan der. Points on the Dial: Golden Age Radio Beyond the Networks (Duke University Press; 2010) 278 pages; discusses regional and local radio as forms that "complicate" the image of the medium as a national unifier from the 1920s to the 1950s. Scannell, Paddy, and Cardiff, David. A Social History of British Broadcasting, Volume One, 1922-1939 (Basil Blackwell, 1991). Schramm, Wilbur, ed. The Process and Effects of Mass Communication (1955 and later editions) articles by social scientists Schramm, Wilbur, ed. Mass Communication (1950, 2nd ed. 1960); more popular essays . Stewart, Sandy. A Pictorial History of Radio in Canada (Gage Publishing, 1975). v, [1], 154 p., amply ill. in b&w mostly with photos. SBN 7715-9948-X . Патенти , Georg Graf von Arco, "Radiotelegraphic station" (December 1913) , Richard Pfund, "Station for the transmission and reception of electromagnetic wave energy". (November 1914) , Gustav Reuthe, "Antenna for radiotelegraph station" (February 1917) Спољашње везе Radio stanice na Internetu Federal Communications Commission website - fcc.gov DXing.info - Information about radio stations worldwide Radio-Locator.com- Links to 13,000 radio stations worldwide BBC reception advice DXradio.50webs.com "The SWDXER" - with general SWL information and radio antenna tips RadioStationZone.com - 10.000+ radio stations worldwide with ratings, comments and listen live links RadioBeta.com, search for stations around the globe Online-Radio-Stations.org - The Web Radio Tuner has a comprehensive list of over 50.000 radio stations RadioStations.com has a directory of radio stations and real-time music listings ZoZanga.com List of radio stations and real-time music listings UnwantedEmissions.com - A general reference to radio spectrum allocations Radio stanice - Search for radio stations throughout the Europe Radio Emisoras Latinas - has a directory with thousands of Latin America Radio Stations NEC Lab - A tool to design and test antennas for Radio broadcasting autocww.colorado.edu - Broadcasting, Radio and Television MY FM Radio Live - MY FM Radio Live - Internet radio broadcast Телекомуникације Саобраћај


Lisičje stene :: Serbian Outdoor Архива за Lisičje stene Постављено од Мума Падури on август 17th, 2015 in Акције Копаоник je највећи планински масив у Србији, a један мањи део, површине 11.810 ha је 1981. године проглашен за Национални парк. По броју ендемичних врста представља један од најзначајнијих центара биодиверзитета ендемичне флоре Србије. Пружа се од северозапада ка југоистоку око 75 km, досежући у средњем делу ширину од око 40 km. Највиши део је пространа површ под називом Равни Копаоник, а највиши врх је Панчићев врх (2017 мнв), затим Вучак (1936 мнв), Велика Гобеља (1934 мнв), Караман (1904 мнв), Мала Гобеља (1845 мнв), Кукавица (1726 мнв) итд... Иако је Копаоник најпознатији као зимски скијашки центар, његова распрострањеност нам пружа и многа друга задовољства у виду прелепих пешачких траса разних дужина, тежина и занимљивости које се обилазе. Довољно је отићи само мало даље од гужве хотела и самог насеља и осетити се потпуно слободан у прелепој природи која је заиста јединствена на овом месту. Навели смо неколико највиших врхова овог планинског масива, а овог пута ћемо и обићи нешто од тога. Петак, 18. септембар: ПОЛАЗАК: са паркинга испред центра „Сава“ тачно у 16.00 h. Идемо ибарском магистралом преко Чачка и Краљева, па уз Ибар до Јошаничке бање и пењемо се на Копаоник. Успут правимо једну до две паузе по потреби. На шест километaра од центра се налази одличан објекат у коме ћемо бити смештени, а очекујемо да ћемо тамо стићи око 22.00 часова. У „Вили Луна“ (www.vilaluna.net) нас очекују дво, тро и четворо креветни апартмани са кухињом и купатилом, па до одласка на спавање имамо слободне активности по вољи. Субота, 19. септембар: Рано устајемо, доручкујемо и вршимо последње припреме за тај дан. Нашим возилом идемо до центра Копаоника и почињемо акцију. Од хотела Гранд идемо на Пајино пресло, па скрећемо на гребен Карамана. Пролазимо врх (1904 мнв) и настављамо даље до врха Вучак (1936 мнв) одакле се спуштамо до Јарма. Од Јарма идемо даље поред хотела Сребрнац, долазимо до Зановети и пењемо се на Оштри крш (1741 мнв). Одатле имамо одличан поглед на суседну Велику и Малу Гобељу. Идемо даље ободом Сувог јелка и подножјем Велике Гобеље долазимо до Мале Гобеље (1845 мнв). Одатле се спуштамо преко Ћурчићке равни и стижемо до Лисичјих стена (1686 мнв). Даље идемо шумским путићем натраг до Јарма, а у повратку до центра Копаоникa нас очекује једна посластица коју нећемо да откривамо све док не будемо тамо. Дужина овог пешачења је око 19-20 км са укупним успоном и силаском од 750 m. Кад дођемо до хотела (ако буде времена и ко буде желео), можемо да још мало уживамо у природи и да одемо до Маркове стене (1721 мнв). То је у оба правца још додатних 2,5 km са 100-ак метара успона. Минибус нас чека код хотела и враћа нас натраг у „Вилу Луна“ на вечеру и слободне активности до одласка на одмор. Недеља, 20. септембар: Устајемо такође рано, доручкујемо, пакујемо ствари и смештамо их у наш превоз. Идемо возилом опет до центра Копаоника и од Пајиног пресла преко Крчмар воде настављамо подножјем Панчићевог врха. Долазимо веома близу Небеске столице (1913 мнв) али се не пењемо на врх већ правимо паузу код археолошког налазишта Црквине (1793 мнв). Даље, крећемо у спуст преко Војетина, па поред рудника олова и цинка на Запланинама стижемо до водопада Јеловарник. Водопад је званично релативно скоро откривен (1998-е године) од стране групе геолога, а до тада је за њега знало само локално становништво. Висок је 71 м, чине га три каскаде и представља други по висини водопад у Србији. Од подножја водопада се пењемо до врха па настављамо стазом преко Петрове равни. Долазимо до споменика НОБ-у на крају Брзећа (смер према Косову) где нас чека наше возило. Дужина пешачења овог дана је око 13-14 км са укупним успоном од 450 и спустом од 1050 метара. Дакле, доста лака тура с обзиром да се углавном спуштамо. Ко не буде желео да прође целу трасу, има опцију да крене са групом и да дође само до Црквина, одакле се без проблема може истим путем вратити до центра Копаоника (стаза је маркирана тако да нема никаквих проблема) где ће га наше возило пребацити доле до Брзећа. Акцију завршавамо најкасније до 15.00 h, мало се одмарамо и крећемо за Београд. Враћамо се такође преко Краљева и Чачка, а паузу за ручак правимо у ресторану „Јеринин град“ код старе тврђаве Маглич. ЦЕНА (минимум 14, максимум 20 пријава): 4.400 рсд 4.300 рсд за чланове Клуба са плаћеном чланарином У цену је урачунато: превоз минибусом од Београда и натраг, путарина, трошкови возача (спавање и храна), најам апартмана, боравишна такса, организацијски и остали трошкови. У цену није урачунато: цена уласка у НП Копаоник коју је могуће да ћемо морати да платимо у случају да је почела примена одлуке коју је прописао ЈП „НП Копаоник“. Такса би требало да износи око 100 рсд по особи уколико није дефинисано другачије. Исхрана је лични избор сваког учесника (сува или конзервисана храна, сендвичи...). Апартмани су опремљени кухињом, тако да је могуће самостална припрема оброка. У близини „Вила Луне“ је продавница, као и ресторан са добром храном. Такође се можемо договорити са власником да нам се спреми вечера (највероватније неки роштиљ или слично), а о томе се можемо договорити или на лицу места или непосредно пред полазак на акцију! ПОЛАЗАК: са паркинга испред центра „Сава“. Полазимо 18. септембра тачно у 16:00 h, скупљамо се 15-ак минута раније, како бисмо кренули на време. Долазак у Београд 20. септембра у вечерњим сатима (претпостављамо између 22.00 и 23.00 h).


text: 19. век је почео 1. јануара 1801. и завршио се 31. децембра 1900. Догађаји Укинуто ропство у већини западних земаља. Наставља се пропадање Османског царства: независност Грчке, Србије, Црне Горе, Румуније, Бугарске. Борба за независност Латинске Америке доводе до стварања независних држава на територији бивше шпанске и португалске империје у Латинској Америци. Америчко-мексички рат и Амерички грађански рат, ширење САД према западу. Почетак индустријализације, прво у Енглеској, касније и у континенталној Европи као и у Северној Америци. Уједињење Немачке и Италије. Нови систем аустријског краљевства и већа самосталност Мађара унутар Аустроугарске Европско насељавање Аустралије и почетак колонијализације Африке. Колонизације неких делова Азије (Индија, Сибир, југоисточна Азија). 1800е 1800: удружење хирурга Енглеске је краљевским декретом проглашено за Краљевски хируршки колеџ Енглеске. 1800: почетак другог америчког великог буђења. 1801: Краљевина Велика Британија и Краљевина Ирска се спајају да би оформили Уједињено Краљевство Велике Британије и Ирске. 1801: Махараџа Ранџит Синг крунисан као краљ Империје Сик у Пенџабу. 1801–1815: Берберски рат између САД и берберских држава. 1803: Куповина Луизијане и почетак ширења САД према Пацифику. 1803: Прва Саудијска Држава покорава Меку приликом чека бивају уништена разна светилишта. 1804: Хаити стиче независност и постаје прва црначка република. 1804: Фрањо -{I}- оснива Аустријско царство. 1804–1810: Фулански рат у Нигерији. 1804–1813: Први српски устанак. 1805–1848: Мухамед Али Египатски модернизује Египат. 1806: Свето римско царство престаје да постоји одлуком Луневилског мира. 1807: Краљевина Велика Британија проглашава трговину робљем незаконитом. 1808–1809: Русија преузима Финксу од Шведске у Финском рату. 1808–1814: Шпанска герила у шпанском рату за независност. 1809: Наполеон расформирао Тевтонски ред. 1810е 1810: Основан Берлински универзитет, Први светски истраживачки универзитет. Међу његовим студентима били су Хегел, Маркс, и Бизмарк. Ова реформа Немачког Универзитета се показала толико успешном да је модел праћен широм света. 1810–20е: Већина латиноамеричких колонија се ослободила владавине Шпанске Империје и Португалске Империје након Мексичког рата за независност и Јужноамеричког рата за независност. 1812: Наполеонова инвазија на Русију је прекретница у Наполеоновим ратовима. 1812–1815: Англо-амерички рат између САД и Уједињеног Краљевства. 1813–1907: Велика игра - термин који означава надметање Британске империје и Руске Империје у контроли средње Азије. 1815: Бечки конгрес исцртава нове мапе Европе. Европски Склад покушава да очува ову поделу, али не успева због плиме либерализма и национализма која се раширила Европом. 1815: Наполеоновим поразом код Ватерлоа завршавају се Наполеонови ратови и долази до потписивања Британског мира који је трајао све до 1870. 1816: Година без лета 1816–1828: Зулу краљевство Шаке Зулуа постаје највеће у Јужној Африци. 1819: Британска Источноиндијска компанија преузима Сингапур од гусара. 1820е 1820: Америчко друштво за колонизацију је основало Либерију да би тамо слали ослобођене робове. 1821–1827: Грчка постаје прва земља која се издвојила из Османског царства након грчког рата за независност. 1823–1887: Британско царство анектира Бурму након три англо-бурманска рата. 1825: Ири каналом се повезују Велика језера са Атлантским океаном. 1826–1828: Након последњег руско-персијског рата, Персијско царство враћа територије које је изгубило у претходним ратовима са Русијом. 1825–1828: Аргентинско-бразилски рат се завршава независношћу Уругваја. 1830е 1830: Мормонска црква је основана 6. априла 1830. 1830: Након Белгијске револуције у Уједињеној Краљевини Низоземској створена је Белгија. 1830: Велика Колумбија се распала и од ње су се формирале Колумбија (са данашњом Панамом), Еквадор, и Венецуела. 1831: Француска окупира Алжир. 1833: Акт о укидању ропства забрањује ропство широм Британске империје. 1833–1876: Карлистички ратови у Шпанији. 1834: Званични крај шпанске инквизиције. 1834–1859: Устанак имама Шамила против руске окупације Кавказа. 1835–1836: Тексашка револуција у Мексику доводи до стварања краткотрајне Републике Тексас. 1837–1838: Канадски устанци. 1837–1901: Владавина британске краљице Викторије - врхунац Британске империје назван викторијанска ера. 1838—1840: Грађански рат у Федералној Републици Центроамерике доводи до стварања Гватемале, Салвадора, Хондураса, Никарагве и Костарике. 1839—1851: Уругвајски грађански рат 1839—1860: Након два опијумска рата, Француска, Уједињено Краљевство, САД и Русија добијају много уступака од Кине што доводи до опадања моћи династије Ћинг. 1840е 1840: основан Нови Зеланд, потписивањем Ваитанги договора између Маора и Британаца. 1844: прва јавна телеграфска линија постављена између Балтимора и Вашингтона - слањем прве поруке 24. маја започиње доба телеграфа. 1844: Милеристички покрет најављује Други Исусов долазак за 22. октобар. Будући да се Исус није појавио овај догађај је познат као Велико разочарење. 1844: Персијски пророк Баб оснива Бабизам. Сматра се претходником Бахауле, оснивача Бахаизма. 1844: Доминикански рат за независност против Хаитија. 1845: Уједињење Краљевине Тонга под Тауфахауом (Краљ Џорџ Тупу -{I}-) 1845–1849: Велика глад у Ирској доводи до масовне емиграције. 1846–1848: Мексичко-америчким ратом Мексико заузима велики део територије данашњег југа САД. 1846–1847: Мормонска миграција ка Јути. 1847–1901: Јукатански рат касти. 1848: објављен Комунистички манифест. 1848: Револуције 1848. широм Европе 1848—1858: Калифорнијска златна грозница 1850е 1850: завршило се Мало ледено доба. 1851–1860: Викторијска златна грозница у Аустралији 1851–1864: Револуција великог мира у Кини - сматра се најкрвавијим сукобом века. 1854: Кангавском конвенцијом Јапан званично укида сакоку. 1854–1856: Кримски рат између Француске, Уједињеног Краљевства, Османског царства и Русије 1855: Бесемеров процес омогућава масовну производњу челика. 1856: прва рафинерија нафте у свету отворена у Румунији 1857–1858: Индијски устанак 1859: објављено Порекло врста. 1860е 1861–1865: Амерички грађански рат између Уније и отцепљене Конфедерације 1861: Руска либерална реформа ослобађа кметове. 1861–1867: Француско-мексички рат 1862–1877: Дунганска побуна на северозападу Кине. 1863: након оснивања Црвени крст усваја Прву женевску конвенцију 1864. 1863–1865: Пољски устанак против Руске Империје. 1864—1866: Шпанско-јужноамерички рат - шпански покушај да поврати бивше колоније. 1864—1870: Парагвајски рат окончава парагвајске амбиције о ширењу. 1865—1877: Реконструкција у САД. 1866: успешно успостављање прекоокеанске телеграфске везе након неуспеха 1858. 1866: Аустријско-пруски рат се завршава распадом Немачке конфедерације и стварањем Севернонемачке конфедерације и Аустроугарске двојне монархије. 1866 — 1868: Велика финска глад. 1866—1869: након Меиџи обнове, Јапан започиње са програмом брзе модернизације. 1867: САД купује Аљаску од Русије. 1867: формира се Канадска Конфедерација. 1869: Прва трансконтинентална железница отворена у САД. 1869: Суецки канал повезује Медитеран и Црвено море. 1870е 1870—1871: Француско-пруски рат се завршава стварањем Немачког царства и уједињењем Италије, колапсом Другог француског царства, кршењем Британског мира и појавом Новог империјализма. 1871 — 1872: глад у Ирану је проузроковала смрт 2 милиона људи. 1871 — 1914: Друга индустријска револуција 1870е-90е: Велика економска криза у Западној Европи и Северној Америци. 1872: основан је Јелоустоунски национални парк. 1873: објављена Максвелова Студија о електрицитету и магнетизму. 1874: распуштање Британске источноиндијске компаније. 1874 — 1875: Прва шпанска република. 1875 — 1900: 26 милиона Индијаца умире од глади. 1876: Бугарски априлски устанак против Османског царства. 1876 — 1879: 13 милиона људи умире у Кини од глади. 1876 — 1914: масивна експанзија популације, територије, индустрије и добара у САДу названа Позлаћено доба. 1877: Велики штрајк железница у САД се сматра првим националним штрајком радника. 1877—1878: Берлинским конгресом након још једног Руско-турског рата велики део Балкана ослобођен је Османског царства. 1878: прва телефонска станица отворена у Конектикату. 1879: Британско-зулу рат у Јужној Африци. 1880е 1880 — 1881: Први бурски рат. 1881: прва електрана и трафо станица у Годалмингу, Британија 1881 — 1899: Махдијски рат у Судану. 1883: ерупција вуклана Кракатау. 1884—1885: Берлинска конференција о Африци. Земље учеснице се залажу за забрану трговине робљем. 1884—1885: Кинеско-француски рат доводи до формирања Француске Индокине. 1886: Руско-черкешки рат се завршио поразом и протеривањем многих Черкеза. Пораз имама Шамила. 1888: Укидање ропства у Бразилу. 1889: Хадрат Мирза Гулам Ахмад оснива исламску заједницу Ахмадија. 1889: Крај Бразилског царства и почетак Републике Бразил 1890e 1890: Масакр код Рањеног кољена је била последња битка Индијанских ратова. Овај догађај представља крај Дивљег Запада. 1894—1895: Након Првог кинеско-јапанског рата, Кина препушта Тајван Јапану и гарантује да ће Јапан имати одрешене руке у Кореји. 1895 — 1896: Етиопија поражава Италију у Првом италијанско-етиопском рату. 1896: Олимпијске игре обновљене у Атини. 1896: Клондајчка златна грозница у Канади. 1897: Гоџонг, или Император Гвангму, успоставља краткотрајно Корејско царство: трајало је до 1910. 1898: САД задобија контролу над Кубом, Порториком и Филипинима након Шпанско-америчког рата. 1898 — 1900: Алијанса осам земаља сузбија Боксерски устанак у Кини. 1898 — 1902: Избија Хиљадудневни рат у Колумбији између -{"Liberales"}- (либерали) и -{"Conservadores"}- (конзервативци), и кулминира губитком Панаме 1903. 1899: почиње Други бурски рат (-1902); почиње Филипинско-амерички рат (-1913). Значајне личности Џон Сноу - изумитељ епидемиологије Седећи Бик - тетонски поглавица Сијукса Антропологија Левис Хенри Морган Карл Вернер Франц Боас Сликарство Реализам и романтизам у раном 19. веку доводе до импресионизма и постимпресионизма у другом делу 19. века. Париз постаје уметнички центар света. Пол Сезан Едгар Дега Ежен Делакроа Каспар Давид Фридрих Винсент ван Гог Андре Теодор Жан Огист Доминик Едуар Мане Клод Моне Камиј Писаро Пјер Огист Реноар Анри де Тулуз Музика Соната током класичне ере сазрева као примарна форма у инструменталним композицијама током 19. века. Велики део музике се убраја под романтичну музику. Ектор Берлиоз Жорж Бизе Александар Бородин Клод Дебиси Ђузепе Верди Јоханес Брамс Јохан Штраус Старији Јохан Штраус Млађи Антон Брукнер Антоњин Дворжак Франц Лист Феликс Менделсон Модест Мусоргски Франц Шуберт Фредерик Шопен Лудвиг ван Бетовен Петар Чајковски Николо Паганини Роберт Шуман Књижевност Емили Бронте Џорџ Гордон Бајрон Франсоа Рене де Шатобријан Шарлота Бронте Браћа Грим Кејт Чопин Самјуел Тејлор Колериџ Емили Дикинсон Александар Дима Отац Ралф Уалдо Емерсон Гистав Флобер Јохан Волфганг Гете Лав Толстој Николај Гогољ Натанијел Хоторн Фридрих Холдерлин Фридрих Хајне Ђакомо Леопарди Алесандро Манцони Хенри Џејмс Стефан Маларме Херман Мелвил Фјодор Достојевски Александар Пушкин Артур Рембо Жорж Санд Мери Шели Стендал Роберт Луис Стивенсон Херијет Бичер Стоу Пол Верлерн Вилијам Вордсворт Алфред Тенисон Емил Зола Наука Амадео Авогадро Анри Бекерел Александар Грејам Бел Лудвиг Болцман Луј Брај Роберт Бунзен Марија Кири Пјер Кири Луј Дагер Мајкл Фарадеј Михајло Пупин Леон Фуко Готлоб Фреге Карл Фридрих Гаус Ернст Хекел Хајнрих Херц Александар фон Хумболт Николај Лобачевски Вилијам Томсон Роберт Кох Јустус фон Либиг Џејмс Клерк Максвел Грегор Мендел Дмитриј Мендељејев Жозеф Нисифор Нијепс Алфред Нобел Луј Пастер Бернхард Риман Никола Тесла Жан Франсоа Шамполион Филозофија и религија Баб Михаил Бакуњин Серен Киркегор Карл Маркс Фридрих Енгелс Џон Стјуарт Мил Фридрих Ниче Рамакришна Анри Сен-Симон Вилијам Морис Артур Шопенхауер Политика Ото фон Бизмарк Наполеон I Бонапарта Наполеон III Бонапарта Џеферсон Дејвис Жозеф Фуше Ђузепе Гарибалди Вилијам Гледстон Јулисиз Симпсон Грант Теодор Херцл Ендру Џексон Томас Џеферсон Симон Боливар Лајош Кошут Бенџамин Дизраели Роберт Ли Абрахам Линколн Муцухито Иштван Сечењи Викторија Хановерска Клеменс Венцел фон Метерних Открића Телефон (Александар Грејам Бел) Парна локомотива (Ричард Тревитик) Аутомобил (Карл Бенц) Бензински мотор (Готлиб Дајмлер) Дизел мотор (Рудолф Дизел) Грамофон (Емил Берлинер) Филм (Браћа Лимијер) Фотографија (Нисефор Нијепс) Сијалица (Томас Алва Едисон) Електрична струја (Никола Тесла) Радио-таласи (Хајнрих Херц) Радијум и полонијум (Марија Кири и Пјер Кири) Лекови против беснила и туберкулозе (Луј Пастер и Роберт Кох) Периодни систем елемената (Дмитриј Иванович Мендељејев) X-зраци (Вилхелм Конрад Рендген) Референце Спољашње везе


text: 18. март (18.03) је 77. дан у години по грегоријанском календару (78. у преступној години). До краја године има још 288 дана. Догађаји 1229 — Римско-немачки цар Фридрих II крунисао се за краља Јерусалима, током Шестог крсташког рата. 1241 — Монголи су бици код Хмељника поразили пољске војске из краковског и сандомјешког војводства и похарали напуштени Краков. 1314 — Француски краљ Филип IV је наредио да се Жак де Моле, последњи велики мајстор Темпларског реда, спали на ломачи. 1848 — У Милану избила побуна против Аустрије. Аустријски фелдмаршал Јохан Јозеф Радецки морао да повуче трупе из града. 1850 — Кнез Александар Карађорђевић одобрио Пројекат устројења артиљеријске школе, претходнице, Војне академије. 1871 — Француски председник Адолф Тјер је наредио евакуацију из Париза након што су избили раднички немири као последица француског пораза у Француско-пруском рату, што је довело до оснивање владе Париске комуне. 1919 — Основан фудбалски клуб ФК Валенсија. 1921 — Потписивањем мира у Риги између Пољске и Совјетске Русије формално је окончан Пољско-совјетски рат. 1921 — Бољшевици су војном интервенцијом окончали побуну морнара у Кронштату, главној бази руске Балтичке флоте. 1922 — Британске колонијалне власти осудиле Махатму Гандија, вођу индијског покрета за независност, на шест година затвора због кампање грађанске непослушности. 1948 — Совјетска влада опозвала војне стручњаке из Југославије, наредног дана и цивилне, што је био први јавни знак разилажења југословенског комунистичког лидера Јосипа Броза Тита и совјетског Јосифа Стаљина. 1962 — Потписан Евијански мировни споразум којим је окончан осмогодишњи рат за независност Алжира од француске колонијалне власти. 1965 — Током лета васионског брода "Васход 2" совјетски космонаут Алексеј Леонов изашао из летелице и постао први човек који је „прошетао“ свемиром. 1967 — Брод „Тори кањон“ испустио 80.000 тона нафте близу обале Велике Британије. 1970 — Генерал Лон Нол извео државни удар у Камбоџи док је шеф државе, принц Нородом Сиханук, био у посети Москви. 1991 — Усвојене измене Статута САО Крајине, по којима се САО Крајина редефинише као посебан политички ентитет у саставу Југославије. 1992 — Представници све три зараћене стране у рату у Босни и Херцеговини потписали споразум којим прихватају Карингтон-Кутиљеров план. 1993 — Српске снаге су у босанском рату блокирале хуманитарне конвоје Уједињених нација за Сребреницу и извршиле један од најтежих артиљеријских напада на опкољено Сарајево. 1994 — Босна и Херцеговина и Хрватска у Вашингтону, у присуству председника САД Била Клинтона, потписале споразум о муслиманско-хрватској федерацији у БиХ, која је касније, Дејтонским споразумом, постала један од два ентитета у бившој југословенској републици БиХ. 2000 — У поплавама у Мозамбику живот изгубило 700 људи, око два милиона остало без домова. 2003 — Скупштина Србије, после убиства Зорана Ђинђића, за новог премијера Србије изабрала тадашњег функционера Демократске странке, Зорана Живковића. 2004 — Хашки трибунал осудио пензионисаног адмирала Југословенске народне армије Миодрага Јокића на седам година затвора због гранатирања Дубровника у децембру 1991. 2006 — У Пожаревцу сахрањен Слободан Милошевић. 2014 — Парламенти Русије и Крима су потписали споразум о присаједињењу. 2022 — Званично отворен Мост „Чанакале 1915” који је тада био најдужи висећи мост на свету. Рођења 1496 — Мери Тјудор, војвоткиња од Сафока, француска краљица и енглеска племкиња. (прем. 1533) 1783 — Милош Обреновић, кнез Србије, вођа Другог српског устанка. (прем. 1860) 1842 — Стефан Маларме, француски песник. (прем. 1898) 1844 — Николај Римски-Корсаков, руски композитор. (прем. 1908) 1858 — Рудолф Дизел, немачки инжењер, проналазач мотора са унутрашњим сагоревањем. (прем. 1913) 1858 — Јосип Козарац, хрватски писац, песник, полемичар и дипломирани инжењер шумарства. (прем. 1906) 1869 — Невил Чемберлен, британски политичар, премијер Велике Британије (1937—1940). (прем. 1940) 1874 — Николај Бердјајев, руски филозоф и политичар. (прем. 1948) 1904 — Сречко Косовел, словеначки песник. (прем. 1926) 1909 — Љубица Марић, српска композиторка и академкиња. (прем. 2003) 1924 — Војислав Симић, српски музичар, композитор и диригент. 1932 — Џон Апдајк, амерички писац. (прем. 2009) 1950 — Бред Дуриф, амерички глумац. 1956 — Ингемар Стенмарк, шведски алпски скијаш. 1959 — Лук Бесон, француски редитељ, сценариста и продуцент. 1959 — Ајрин Кара, америчка музичарка и глумица. (прем. 2022) 1963 — Ванеса Л. Вилијамс, америчка музичарка и глумица. 1965 — Дајана Лорен, америчка порнографска глумица, редитељка, плесачица и певачица. 1969 — Александар Коцић, српски фудбалски голман и фудбалски тренер. 1971 — Милан Чучиловић, српски глумац. 1973 — Миранда Силвергрен, шведска музичарка и музичка продуценткиња. 1977 — Вили Сањол, француски фудбалер и фудбалски тренер. 1979 — Адам Левин, амерички музичар, музички продуцент и глумац, најпознатији као фронтмен групе -{Maroon 5}-. 1979 — Данил Харис, америчка глумица и модел. 1980 — Себастијан Фреј, француски фудбалски голман. 1981 — Фабијан Канчелара, швајцарски бициклиста. 1981 — -{LP}-, америчка музичарка. 1983 — Стефани Коен-Алоро, француска тенисерка. 1984 — Раџив Рам, амерички тенисер. 1989 — Лили Колинс, енглеска глумица и модел. 1989 — Филип Крушлин, хрватски кошаркаш. 1991 — Пјер-Иг Ербер, француски тенисер. 1991 — Тијана Малешевић, српска одбојкашица. 1993 — Бранко Јовичић, српски фудбалер. 1997 — Ивица Зубац, хрватски кошаркаш. Смрти 1584 — Иван IV Грозни, руски цар. (рођ. 1533) 1768 — Лоренс Стерн, енглески књижевник ирског порекла. (рођ. 713) 1913 — Ђорђе I, грчки краљ данског порекла. (рођ. 1845) 1956 — Николај Велимировић, владика охридски и жички. (рођ. 1880) 1965 — Фарук I, бивши египатски краљ. (рођ. 1920) 1980 — Ерих Фром, немачки социјални психолог, психоаналитичар и хуманистички филозоф. (рођ. 1900) 1983 — Умберто II, бивши италијански краљ.(рођ. 1904) 1987 — Милорад Арсенијевић, српски и југословенски фудбалер и универзитетски професор. (рођ. 1906) 2000 — Јелена Шантић, примабалерина, теоретичар балета и борац за мир. (рођ. 1944) 2005 — Огњен Лакићевић, књижевник и издавач и директор Удружења издавача и књижара Југославије. (рођ. 1937) 2008 — Живојин Миленковић, српски глумац (рођ. 1927) Артур Чарлс Кларк, амерички књижевник - писац научне фантастике, магистар математике и физике, сценариста. (рођ. 1917) 2012 — Верица Бараћ, председник Савета Владе Србије за борбу против корупције. (рођ. 1955) 2014 — Душан Почек, српски глумац (рођ. 1932) Празници и дани сећања Српска православна црква слави: Светог мученика Конона Исавријског Светог мученика Конона Баштована Преподобног Исихија Посника Преподобног Марка Подвижника Референце 318


text: Poslao: 05 Apr 2014 09:58 3Ovo se svidja korisnicima: rade012, cezar 35, proka89 Ти си поставио ово питање lažni đoko ::Спада ли под ову тему и суђење заробљеним пролетерима на Мотајици 1942. на коме су по ратним законима Краљевине Југославије уз свједочења родбине жртава и очевидаца, неки одговорни за злочине осуђени и кажњени? на теми о суђењима за ратне злочине у Другом светском рату. http://www.mycity-military.com/Drugi-svetski-rat/S.....SR_13.html На захтев уредника да поставиш још информација, кажеш да си их нашао у књизи, коју не можеш да је фотографишеш, а изгледа нећеш ни да прекуцаш нити да на било који други начин поставиш нешто о тој теми. Из тога могу да закључим само да си учествовао на теми да би троловао. Твоји изговори иду томе у прилог. Ти си и раније троловао теме и био опомињан због тога. Ово не могу другачије да схватим него као наставак тога. Добио си више него фер шансу да објасниш свој став. Немој да кукаш да су овде комуњаре и да си због тога опоменут - попићеш и опомену и бан ако не поставиш материјал на који се позиваш. Poslao: 05 Apr 2014 10:48 Хајде да се не лажемо! Отворено ми реците да ли је ово политички, идеолошки, страначки или како већ форумили је војни форум? Ако је вони, шта ће на њему теме које немају везе са војском? Ако су на њему већ теме које имају далеко више везе са војском него са политиком, зашто се фаворизује само једна (комунистичка) политичка опција? Ако се фаворизује само једна идеологија, зашто се то не нагласи у називу форума? Мене нема ни на четничким ни на усташким форумима, па не би долазио ни на комунистички! Само сте то требали отворено рећи! Немојмо се претварати!!! Ако је форум политички реците ми то отворено, да не упропашћујем себи викенд, гањајући ту књигу и скенер!!! Надам се да ми се ова отвореност неће узети за зло. Poslao: 05 Apr 2014 10:53 Stvarno, hajde da se ne lažemo.... Izneo si neku tvrdnju. Od tebe je traženo da je potkrepiš, navedeš izvor. I ti nećeš. a) izmislio si tvrdnju b) izmislio si tvrdnju c) izmislio si tvrdnju Šta će biti? A, b ili c? PS Ne možeš da očekuješ da svi imamo sve knjige. Skeniraj, fotografiši, ili prekucaj tekst koji opisuje tvoju tvrdnju i ende. Poslao: 05 Apr 2014 11:04 Verovatno hoce. Otvoreno pucas iz prazne puske. Za istinu su potrebni argumenti Poslao: 05 Apr 2014 11:18 Навео сам и извор! Тренутно нисам у могућности да скенирам. Али кад скенирам и поставим онда ћу навести и све тврдње неистомишљеника постављене на овом форуму без скенирања извора и тражити да се и према њиховим пошиљаоцима предузму исте мјере? Ваљда смо сви равноправни? Poslao: 05 Apr 2014 11:31 Наравно да смо равноправни. Један од услова за рад на форуму је да се , пре него што се укључи комп, искључи сујета ... Тако је лакше. Poslao: 05 Apr 2014 14:43 Пошто смо сви равноправни, ја ћу у наредном периоду копирати страницу из те књиге и поставити. Надам се да ће послије тога и други, које прозовем урадити исто. Слажем се ја и са тиме да је услов рада на форуму искључење сујета, слажем се и да је модерисање тема које имају везе са политиком другачије него модерисање чисто војних тема. Али или те "политичке теме" пребаците негдје другдје или будите према свима једнаки. Овако ми се чини да појединци кријући се иза мноштва стварно добрих војних тема промовишу нека своја политичка стајалишта. Док не поставим тражени дио књиге нећу писати на политичким темама. Мислим да је то са моје стране коректно. Poslao: 05 Apr 2014 16:42 Веома. Poslao: 06 Apr 2014 08:39 Погодило ме Ватхрино јавно прозивање и пријетња баном. Када су неки други износили да су четници на Козари убијали рањенике, да су четници учестовали у офанзиви на Козару или да је Живоин Павловић био полицијски доушник итд. од њих се није тражило да за два дана поставе скенове извора иначе бан!!! Ја сам чак и навео књигу гдје се то спомиње, а они ни толико. Ја само тражим да имам исти третман као остали. Poslao: 06 Apr 2014 10:46 lažni đoko ::Погодило ме Ватхрино јавно прозивање и пријетња баном. Мислим да су ти који спомињеш већ попили бан. Ovaj topic je pregledan 364656 puta Ukupno su 529 korisnika na forumu :: 5 registrovanih, 1 sakriven i 523 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Alo | Vesti | Tu Quote: и још лик каже... Alo | Vesti | Tu Quote: Ову вест није по мени битна али сам је поставио јел сам хтео да се надовежем. Да није мала цена бити полицајац у окупираној Србији и радити за ове ционистичке марионете. Све је горе, народ ће бити све агресивнији и агресивнији, земља је распродата, Срби понижени, народ запада у дужничко ропство, и нажалост пошто нерод свој гнев и бес неће моћи одмах да испоље на власт, први на удару биће ти који штите режим, ал није у томе фора, фора је да нагласим да ову власт и државу забиле уво за њих, да су полицајци за њих само потрошна роба, крпа, да када се буду овакве ствари догађале када у колицима или сандуцима буду завршавали ова окупациона власт само ће их заменити новом потрошном робом и тако у круг. Немају они поштовања ни према тиме који им штите режим, прва власт их доживљава као ,,керове'' ( погрднији назив да погрднији неможе бити) ... И зато нека размисле, поготову онај део полиције који обавља своју службу професионално и сматра да је обавља за своју државу и нацију, нека размисле мало да ли ће баш свако наређење извршавати, да ли ће сутра ићи поново на своју децу... Морају да се определе да ли ће бити потрошна роба за неку цркавицу у окупираној Србији, или размишљају о томе да једног дана буду поштовани професионалци, од свог народа и државе у Националистичкој Србији... Жандармерија носи униформе које носи војска НАТО пакта, то је чисто понижавање и пљување у лице дугој традицији ове службе. Ал шта да се ради, они то неће или не желе да укапирају...


неанонимни | Универзитет у Београду - Архитектонски факултет Постови обележени са ‘неанонимни’ Универзитет у Београду - Архитектонски факултет > Најновије > Вести > неанонимни


Како да са само 1 КМ промијените свијет? Без обзира што сви мислимо да су нам за мијењање свијета потребни милиони, то ипак није тако. У овом чланку ћемо покушати да вас убиједимо и да вам докажемо да вам нису потребни никакви милиони како бисте промијенили свијет и да је за то довољна само 1 КМ! Када се двоје младих вјенчају, они су једно другоме читав свијет. Када мало дијете добије кућног љубимца, тај љубимац је за то дијете цијели свијет. Када мајка роди дијете, оно је за њу цијели свијет. И за њу и за оца. Засигурно да и ви имате свој свијет. Без обзира гдје он био и колики он био. - Ваш је! И не желите да га дате ни за шта. Не постоји новац или било шта друго што може да замијени тај ваш свијет. Али шта ако ваш свијет почне полако да нестаје, да се губи, да умире? Да ли ћете то допустити? Да ли ћете само мирно гледати или ћете се ипак борити? Наравно да нећете допустити да се сруши! Учинићете све да спасите тај свијет. Од свих свјетова, највећи и најмоћнији је онај родитељски. И ако тај свијет почне да се руши, родитељи ће дати и посљедњу кап своје крви како би свијет њиховог дјетета тек могао да се гради. То несумњиво чине и родитељи ДВОМЈЕСЕЧНОГ Стефана Самарџије из Градишке (Република Српска). Мали Стефан рођен је са срчаном маном и неопходна му је операција која треба да се изврши три мјесеца након рођења. Операција је изводљива само у Лондону и за њену реализацију неопходно је 100 000 евра. Иако та цифра изгледа невјероватна и можда недостижна, породица се не предаје, али НЕЋЕМО НИ МИ. Нећемо и не смијемо. Наша је обавеза да помогнемо овом малом анђелу. У сарадњи са м:тел-ом, отворен је број за помоћ малом Стефану. Позивом на број 1412 дароваћете 1 КМ за малог Стефана. Позовимо сви и та недостижна цифра од 100 000 евра биће достигнута. Покажимо да заједно можемо све. Покажимо да немогуће постаје могуће. Покажимо да са само 1 КМ можемо да спасимо свијет, јер један сачуван живот чини цијели свијет богатијим, али нарочито онај родитељски свијет оца и мајке малог Стефана. До сада је прикупљена четвртина потребног новца, али нашим напорима и залагањем, скупићемо и остатак. Зато брзо телефоне у руке и позовите 1412 - за малог Стефана великог срца. Добротом и топлином свога срца учинимо да Стефаново постане здраво! Акција траје до 31. јануара!


СТЕФАНОВИЋ О ПРЕГОВОРИМА СА ПРИШТИНОМ: Србија се изборила за своје националне интересе захваљујући Вучићу | Новости - Србија је још једном била пред тешким изазовима, борећи се за своје виталне националне интересе, али је захваљујући председнику Александру Вучићу и његовим напорима успела да се избори. Грађани Србије треба да буду спокојни, јер их и на овим разговорима уз огромне притиске на нашу страну, заступа државник који ни за корак неће одступити од заштите Србије. Уколико буде постигнут споразум под покровитељством САД биће велики корак, пре свега за економску перспективу Србије. Њиме се отварају велика врата за долазак страних инвестиција, а тиме и отварање нових радних места, подизање стандарда наших грађана и укупно јачање наше економије. Овакву прилику Србија мора да искористи и у томе је нарочита заслуга председника Вучића који је предузимајући лидерску улогу, уз јасне аргументе и одговорном политиком према својој земљи, отворио врата једном новом циклусу у којем ће Србија несумњиво напредовати. По много чему, ово је важан историјски тренутак који помаже да наша земља побољша положај Срба који живе на Косову и Метохији, али и ојача своје економске потенцијале, и учини да сви грађани наше земље живе боље. Позиција Србије након ових разговора биће још снажнија, а председник Вучић повукао је потез којим гарантује будућност Србији и њеним грађанима. Србија овакав резултат у својој прошлости никада није имала, јер су је предводили људи без визије и без одговорности за своју земљу и грађане. Свако ко данас покуша да оспори резултате у дијалогу о Косову и Метохији, које је председник Вучић постигао одолевајући великим притисцима, не мисли добро својој земљи, нити је то икада мислио. Ово је тренутак када треба да има неподељену подршку нашег народа, а уверен сам да му највећи део нашег народа такву подршку и пружа и да ће то чинити и у будућности - изјавио је Стефановић. Александар Вучић Косово и Метохија Небојша Стефановић преговори Београда и Приштине преговори у Вашингтону


ДАЕШ и Ал Каида — на помолу уједињење и заједничке акције - Спутњик Србија 20:45 17 Јун 2021 ДАЕШ и Ал Каида — на помолу уједињење и заједничке акције 20:47 09.09.2017 (освежено 11:47 10.09.2017) Преузмите краћи линк Координатор Европске уније за борбу против тероризма Жил де Кершов испричао је због чега је могуће уједињење терористичких организација ДАЕШ и Ал Каида. „Врло је могуће да ће ДАЕШ и Ал Каида поново да се уједине и могуће је да ће чак и деловати заједно“, навео је Кершов у интервјуу листу „Велт ам зонтаг“. Према његовим речима, разлози који су довели до раскола међу овим терористичким организацијама у овом тренутку су у другом плану. „Први разлог је у томе што је међу поглаваром ДАЕШ-а Абу Бакром ел Багдадијем, који је, највероватније, мртав, и лидером Ал Каиде Ајманом ел Завахиријем постојало лично непријатељство. Овај други је сада стар и највероватније више не игра озбиљну улогу“, рекао је Кершов. Он сматра да је још један разлог за несугласице био период у којем су две организације намеравале да створе такозвани калифат. Кершов наводи да је за Ал Каиду калифат био дугорочни циљ, док се ДАЕШ спремао да изгради сопствену државу у много краћем року. Син Осаме бин Ладена Хамза постаје све значајнија фигура у хијерархији Ал Каиде, напомиње Кершов, и додаје да је његова реторика када је реч о ДАЕШ-у мање агресивна, те да је његов циљ, највероватније, да се две организације поново зближе. терористичке организације, терористи, уједињење, ДАЕШ, Ал Каида, Жил де Кершов, Хамза бин Ладен, Абу Бакр ел Багдади, Осама бин Ладен


Алексије Анђел замера Стефану што преговара са папском куријом. Међутим, византијски цар не може да пружи Стефану заштиту од Угарске, која му прети.


text: Политика Online - Буџет умањен за милијарду динара Одборницима други ребаланс мање занимљив од пословања комуналних предузећа и именовања директора Аутор: Александра Исаковуторак, 27.11.2018. у 18:25 Суботица – Месец дана пред крај године, одборници Скупштине града прихватили су други ребаланс буџета којим је градска каса умањена за нешто испод 980 милиона динара. Према измењеној верзији буџета град сада располаже са 6,4 милијарде динара, а како је образложено разлози су у преносу две важне ставке у наредну годину. Преко 367 милиона динара за капиталне пројекте у водозахвату и 368 милиона за наставак радова на реконструкцији и изградњи Народног позоришта. Додуше, како се може прочитати и из извештаја о деветомесечном остварењу локалног буџета град није успео, као што је планирао ни да обезбеди 120 милиона од продаје грађевинског земљишта. У расправи о ребалансу и остварењу буџета у првих девет месеци, предњачили су бивши градоначелници Јене Маглаи, као шеф одборничке групе Мађарског покрета и Саша Вучинић, одборник ДС-а. "За три године нисте покренули град како сте обећали. Имамо проблематично пуњење буџета, неорганизовани сте, нестручни и неспособни да водите послове", рекао је Маглаи, а реплицирао му градоначелник Богдан Лабан из СНС-а: "Изговарате безочне лажи. Док сте били градоначелник за две и по године граду сте донели 200 милиона са виших нивоа власти, а у последње три године уложено је три милијарде динара капиталних инвестиција." Одмеравање снага бивших и садашњег градоначелника трајало је кратко, али довољно да се чује да трећу годину на рачуну "Водовода и канализације" стоји три милиона евра кредита за које никако да почне да се гради фабрика воде два. Тема је била и чињеница да је пре годину дана завршена регионална депонија, која још не ради. "Пројекат је закочила фирма из Италије и знате да ту нема кривице града. Показало се да нема само корупције у Србији, већ да она долази и са друге стране. Та инострана фирма сада држи у блокади и севернобанатску и севернобачку регију и да можемо раскинули бисмо тај уговор и ишли на нешто модерније, попут спалионице, али ми то сада морамо да завршимо", рекао је градоначелник Лабан о пројекту који се финансира новцем Европске уније. Корекција буџета усвојена је брзо, да би се показало да је одборницима много занимљивија тема постављање директора јавних предузећа. Сатима је трајала расправа о именовањима директора "Суботицатранса", "Чистоће и зеленила", где су остали стари директори из редова СНС-а који су се једини јавили на конкурс, као и директора "Стадиона" где је подршку добила Тамара Димитриоски наспрам досадашњег Роберта Тота. Такође, дуга расправа је текла и о пословању "Суботичке топлане" којој је, посебно Саша Вучинић из ДС-а, замерио што подиже цене грејања, док истовремено пријављује вишемилионску добит предузећа.


OPPO Find X показали на видео: чем удивит новинка - News From Ukraine


Стручњаци Подели бразилске савјете за депилацију | insightyv.com Бразилско восковање не мора бити страшно искуство ако одете до одговарајућег техничара. Стручни восак и педагог Леонард Серрани одговара на главна питања о овој специјализованој служби, укључују обичне проблеме у вези са бонтом и шта да траже од свог техничара како би добили сигуран и професионалан сервис. Сазнајте више о њему у његовом профилу. 1 Бразилски восак је веома популаран, али сви техничари не знају како безбедно изводити овај тип бикини воска. Оно што клијенти треба да траже приликом тражења салона и техничара за ову специјалистичку услугу? 2 Ово је једна од најприступачнијих услуга у бањама. Дакле, шта је етикета за клијента када добијете Бразилца? 3 Ми знамо да је канализација изузетно важна за све службе депилације како би клијенти били сигурни од инфекције и болести. Зашто је то још важније за Бразилце? 4 Које могуће нежељене ефекте или проблеме може доћи особа када добије овај специјалитет восак? Бразилски восак је веома популаран, али сви техничари не знају како безбедно изводити овај тип бикини воска. Оно што клијенти треба да траже приликом тражења салона и техничара за ову специјалистичку услугу? Ово је сјајно питање. Восак је постао специјалност током протеклих година са еволуцијом пуног тијела и бразилског воска. Ни сваки салон или спа не поседује стручност за обављање сигурног и ефикасног бразилског воска. Имајте на уму да уколико се у вашим најосетљивијим подручјима користе стандардне технике воска, имате добре шансе да имате модрице. То ће довести до болести неколико дана или до недеље. Ево неких ствари о којима ћете желети да будете свесни када сте изабрали савршени салон. Да ли је техничар био формално обучен у бразилском депилисању? Колико бразилских воскова раде недељно? Да ли користе а ново воштани апликатор сваки пут када се восак примењује? Ако користе исти апликатор сваки пут када се наноси восак, постоје добре шансе да је восак контаминиран. Нађи још један салон. Да ли техничар носи рукавице? Ви бисте били изненађени колико техничара још увек восак без рукавица. Нокат је кревет бактерија, а најчешћи је Стапхилоцоццус. Ово може проузроковати било шта од импетига до токсичног шока и чак и болести које једу кожу. Када се коса уклони из корена, она је изузетно подложна инфекцији. Када ваш техничар носи рукавице, то смањује могућност инфекције. Да ли техничар користи тврди восак и тракасте воске? Тврди восак је врста воска који се тврди и уклања без траке. (Тврди восак треба користити у осетљивијим подручјима, чиме се избјегава оштећење коже на врло осјетљивом подручју лабија). Ово је једна од најприступачнијих услуга у бањама. Дакле, шта је етикета за клијента када добијете Бразилца? Сваки салон је другачији. Правилан етикет је једноставно професионални приступ вашег техничара. Вероватно ће вам дати пешкир и затражити да уклоните своје панталоне. Да, и твоје гаћице. Неки салони могу вам понудити панти за једнократну употребу, међутим, они имају тенденцију да стигну на пут и отежавају достизање одређених подручја. Ваш техничар може разговарати с вама како би вам помогао да избаците неке своје живце. Разговарам са својим клијентима и објасним им оно што радим и зашто. Открио сам да едукација мојих клијената резултира опуштенијом услугом. Не буди стидљив! Ваш техничар се концентрише на раст косе и текстуру коже. Чињеница да сте голи из струка доље потпуно је небитна за техничара. Можда ће вам бити затражено да пређете и упаднете на колена када се васкрсне. Ако вам није угодно, једноставно обавестите техничара да не желите да се тамо налепите. Ја лично не волим ту позицију. Моји клијенти једноставно доносе колена у њихове груди. То омогућава савршено уклањање косе испод. Ми знамо да је канализација изузетно важна за све службе депилације како би клијенти били сигурни од инфекције и болести. Зашто је то још важније за Бразилце? Када изводе бразилски, санитарија постаје још важнија. Уколико се не предузмете прави кораци, ви имате добре шансе да се разболите или заразите инфекцијом. Без бриге! Ако изаберете салон који следи неколико једноставних санитарних правила, бићете у реду. Уверите се да користе а ново апликатор сваки пут када примењују восак на кожу. Уверите се да су пинцете или било који други инструмент који користе. Које могуће нежељене ефекте или проблеме може доћи особа када добије овај специјалитет восак? Ако ваш восак обавља професионални стручњак, неће бити нежељених нежељених ефеката или болести. Можете очекивати мало црвенила на неколико сати, али то би требало да буде. Ако је ваша кожа врло осетљива, можда ћете бити црвена до 24 сата. Уколико га обави новалац, нежељени ефекти могу бити опширнији. Ако сте болни више од неколико сати, шансе је да је ваш техничар уклонио неку кожу. Можда ћете остати болесни до недељу дана и могли бисте да се оштетите. Све у свему, бразилски восак је једна од највећих услуга које можете учинити. То ће елиминисати бријање до четири недеље и оставити кожу меком и глатком. Моји клијенти ми говоре да су сада покварени! Бријање више није опција. Ако вам требају додатне информације о бразилском депилацији можете посетити нашу веб страницу на профессионал-скин.цом No Replies to "Стручњаци Подели бразилске савјете за депилацију"


Током последње деценије САД су све своје војне операције почињале под лозинком заштите права човека. Тако је било и у Југославији у марту 1999. године, кад су Американци и њихови европски партнери из НАТО-а 78 дана и ноћи бомбардовали Србију и Црну Гору, само са циљем заштите косовских Албанаца. Кроз две године је почела интервенција у Авганистану. А после је иста шема примењена у Ираку, кад је Пентагон решио да смени диктатора Садама Хусеина и монтира демократску власт. То се десило у пролеће 2003. Као последица, у тим земљама демократија се не може ни намирисати, али зато цветају војне базе, које дају Пентагону могућност да контролишу токове енергије на Блиском истоку и у јужној Европи. Први упад на Балкан Американци су извршили 1995., када је после Дејтонског споразума завршен рат у Босни и Херцеговини. Тада су се понашали скромно и радили под заставом УН. Али апетит, као што је познато, јело само по себи отвара апетит. Пентагону се учинило да је само Босна и Херцеговина мало за њих. Решили су да се треба кретати даље – ка Србији, а прецизније – ка њеном јужном делу, Косову. Бомбардовања Београда, Новог Сада, Подгорице, великих и малих градова Србије и Црне Горе су заустављена тек пошто је Слободан Милошевић дао сагласност да се Американци и натовци пусте на Косово. Формално, све је било у складу са резолуцијом 1244 Савета безбедности УН. А у суштини, САД и НАТО су просто окупирали суверену државу Србију, а после тога јој одузели четвртину територије. То се десило 17. фебруара 2008. године, када је издресирани парламент Косова објавио једнострану независност. Премијер нове државе је постао бивши борац Хашим Тачи, креатура америчке ЦИА и немачке БНД. Сада је он вођа Демократске партије Косова, мада га се сви добро сећају као крупног мафијаша, који је контролисао трговину наркотицима и проституцију. Па зашто су Хашиму Тачију и његовом тиму били потребни САД и НАТО? У ЦИА и Пентагону одавно маштају о сељењу из Немачке и Италије на Балкан. Сада нико и не таји да је операција НАТО «Милосрдни анђео» била само покриће. Још пре почетка операције војни стручњаци су издвојили 1000 хектара земље у близини Урошевца за изградњу најкрупније војне базе САД у Европи. Истовремено је одређен и главни извођач – тексашка фирма «Халибартон», која се специјализовала на нафтној опреми и сервисирању нафтовода. Истина, «Халибартон» није директно радио. Изградњу базе «Бондстил» су водиле његове фирме-ћерке. У то време у Белој кући је био Бил Клинтон. Он је маштао о Балкану и природним ресурсима Косова. Према подацима Светске банке, вредност ресурса Косова превазилази 100 милијарди долара. Познаваоци сматрају да су резерве лигнита (врста мрког угља) око 14 милијарди тона. Резерве руда олова и цинка су на нивоу 42 милиона тона, никла и кобалта – 13 милиона тона, боксита – скоро 2 милиона тона, магнезита – око 6 милиона тона. Осим тога, На Косову су се одвајкада вадиле знатне количине сребра, гвожђа, кобалта, као и ретких минерала. Уз то, постоје налазишта злата, платине и бакра. Осим тога, из Приштине се може лако управљати нафтним и гасним токовима у Европи, а уједно преносити «демократска искуства» у суседне земље. И још један детаљ: године 1999. «Халибартоном» је управљао Дик Чејни. После овог уговора је унапређен и постао је потпредседник САД. То се десило 2000., када је демократу Била Клинтона заменио републиканац Џорџ Буш. «БОНДСТИЛ» - ТВРЂАВА НА ЈУГУ ЕВРОПЕ По неким оценама, изградња базе «Бондстил» коштала је скоро милијарду долара. Укупно, за три године, овде је изграђено 300 објеката. Само за болницу је било уложено 34 милиона долара. Аналитичари унутар САД говоре да је «Бондстил» - највећи амерички «интерес» у Европи. Ту је данас базирано 7000 војника и официра САД. «Бондстил» - то је цела држава. Роба само из САД, биоскоп, библиотека, Интернет, зграде са више станова, хотели, барови, спортске сале, базен, сервис за кола, радње за поправке. У Пентагону су се потрудили да служба на Косову не буде сувише тешка. Али ни ово није ово главно. У блиској будућности «Бондстил» ће постати главни европски војни центар. Постоји могућност да се из Авиана овде дислоцира и база авијације. Постоје планови да се од «Бондстила» и суседне базе, «Камп-Монтејс», створи европски центар за морску пешадију САД. Управо са Косова ће их пребацивати у Ирак и Авганистан на «сменски» рад. Губици америчке војске у Ираку износили су 4337 људи према стању од 1. септембра ове године. Губици у Авганистану, као и на територији Пакистана и Узбекистана - 734 човека. Американци желе да сачувају своје војне стручњаке. Стога, њих ће у Ирак и Авганистан пребацивати са Косова само за посебне и добро припремљене операције, после којих ће их враћати у «Бондстил». Рутинске и опасне послове у зони борбених дејстава, према мишљењу знатног броја стручњака из Пентагона, треба да извршавају савезници. Још један од разлога што су САД решиле да узму балкански регион под своју непрекидну војну контролу је пројекат Нафтоводне корпорације АМБО (Албанија-Македонија-Бугарска). Још пре 13 година Американци су решили да изграде нафтовод од Бургаског залива на Црноморској обали, па преко Бугарске, Македоније и Албаније у луку Влоре на обали Јадранског мора. Цевовод дужине 894,5 километара је био пројектован за транспорт око 30-40 милиона тона сирове нафте годишње из Каспијског региона према Јадранском мору, а даље у Европу и САД. Укупна вредност пројекта оцењена је на скоро 2 милијарде долара. За сада је АМБО – мртворођени пројекат, али је дао повод за окупацију Косова и контролу свих суседних земаља – Бугарске, Македоније, Албаније, а уједно и Црне Горе, која тежи да што је пре могућно постане чланица НАТО. Албанци и Хрвати су у пролеће 2009. постали пуноправни чланови Северноатлантске алијансе. Сада о томе машта и Подгорица. Како је могуће да су најближи суседи већ у НАТО, а Црна Гора није? Мрва од армије, чија је бројчаност свега 3000 људи, ће свакако бити од велике подршке за Брисел. 2d4b Да би показали своју лојалност НАТО-у парламент Црне Горе је одобрио план слања 40 војних обвезника у Авганистан у јулу ове године. КОСОВСКИ НАРКО-ТРАФИК Још пре 12 година у Интерполу је био припремљен специјални извештај, у коме се свим националним бироима саветује да обрате посебну пажњу на мафијашке структуре косовских Албанаца. Две године касније, непосредно пред бомбардовање Југославије од стране натовске авијације, Центар за стратешка и међународна истраживања Масачусетског технолошког института је објавио специјални извештај. У њему се јасно говорило да косовске структуре контролишу око 70% тржишта хероина у Немачкој и Швајцарској. Балкан се уклопио у маршруте које почињу у југо-источној Азији. Кроз главни транспортни канал, познат као Балканска маршрута, пролази 80% дроге намењене за продају у Европи. Опијум, узгајан у Авганистану и Пакистану, се прерађује у Турској, а затим се преко Косова и Чехословачке усмерава у друге регионе старог континента. Надаље, Балканска маршрута иде према Британији преко француске луке Кале, у којој албанска мафија има чврсте позиције. Албански кланови су распрострањени по Косову и Метохији, као и у Албанији. Шта више, косовски кланови сарађују са турском и бугарском мафијом. Албанска мафија користи чешке курире за транспорт хероина турским и енглеским дилерима базираним у Енглеској. Шверцери су формирали савез са својим криминалним колегама из Италије, укључујући и Коза Ностру. Није тајна да се италијанска мафија, после недавног интензивирања борбе против организованог криминала у Италији, преместила у албанску луку Влоре. Али, у многим градовима Албанци почињу и да истерују своје конкуренте. У Турину, према сведочењу италијанских служби, Албанци су отерали све остале стране криминалне групе. Имајући у виду стални раст производње дроге у Авганистану, чији удео у укупној светској производњи хероина износи 90%, као и тесне везе косовских Албанаца са талибанима и «Ал-Каидом», сматрамо да ће средства од наркотрафика на «независном» Косову остати главни извор прихода. Одмах по објави независности у Бриселу се почело говорити о томе како ће после овог догађаја коначно бити уништена нарко-трговина. Међутим, нити је почела борба са мафијом, нити ће почети. Премијер Косова Хашим Тачи, чији је надимак Змај, је већ одавно у наркобизнису. Једноставно, он је уклонио противнике и сада су у рукама Змаја концентрисани основни токови наркотика и огромних финансија. Представници Интерпола на Косову су убеђени да Американци сарађују са Тачијем. На аеродром Слатина и у базу «Бондстил» сваки дан стиже по неколико транспортних авиона из Ирака и Авганистана. Сматра се да већи део авганистанског хероина ту одмах стиже у руке албанске мафије. Превозници су познати, мало ко сумња да тај посао не обављају амерички пилоти. Нема ко други. Поред тога, сарадници Интерпола тврде да албанска мафија тим прљавим парама купује посланике Евро-парламента, који касније издвајају милијарде на подршку ништавне економије Косова. Истина, сва та средства одмах долазе у банке које контролише Тачи. Локални Срби, са којима сам се пуно пута сретао током својих службених путовања по Косову, су ми говорили да фабрике за прање прљавог новца раде 24 сата на дан. Премијер Хашим Тачи је веома строг у том послу. У посао су укључене не само банке, него и златаре, кафићи, ресторани у суседним земљама, као и у Италији, Шпанији, Великој Британији. Албанци су увек били међу најбољим златарима и посластичарима. Сада су сви они под контролом Тачија и његовог тима. У суштини, цели регион – Албанија, Косово и Западна Македонија – су сада огромно складиште наркотика, на коме се обрћу десетине милијарди долара. Извор: "Војно-индустријски курир", No49,2009


иако ти се чини да су вам заједнички


Истрошена турска империја све више је западала у унутрашње кризе које су довеле до многобројних конфликата и националних буђења поробљених народа. XIX вијек је представљао период једног новог националног полета, период свеукупног народног буђења који је све више постајао супростављен актуелним друштвено политичким односима на Балканском полуострву.


Српска деца у хрватском логору (Фото: Новости) Београд Хрватска појачава свој адвокатски тим који ће покушати да докаже да је Србија над њом извршила геноцид, упркос помирљивим порукама из Београда. Српски историчари кажу да ово није први пут да Загреб дуготрајним парничењем покушава да сакрије одговорност за најсистематичније етничко чишћење у 20. веку, у коме су Срби потпуно избрисани са територија на којима су вековима живелl e1a 0; као аутохтоно становништво. Срби још нису свесни да су доживели геноцид, јер су скривали злочине над самима собом због Југославије. Морамо већ једном да деиделогизујемо историју и престанемо да представљамо ствари с позиције комунистичке југословенске идеологије, која је била победничка, али после Другог светског рата. Иначе ћемо поновити катастрофалну грешку која је учињена тада прикривањем злочина геноцида у НДХ да би се поново створила братска заједница, упозорава академик проф. др Василије Крестић. Он подсећа да је први извештај о геноциду над Србима у Независној Држави Хрватској са 3ffa чинила Српска православна црква, прикупљајући изјаве од избеглица које су се од априла 1941. као река сливале у Србију. Прогнаници су сведочили о најужаснијим убиствима, прекрштавањима у католичанство под претњом смрћу, прогонима и пљачкама. Та сведочанства су не само растурана по разним архивима по наређењу комунистичке власти, већ су бацана у смеће. Ја сам за Архив САНУ купио гомилу тих потресних исповести од људи који прекопавају отпаде, открива Крестић. Синод СПЦ је језиве податке о страдању Срба у НДХ сажео у меморандум који је већ у јулу 1941. предао немачком војном команданту Србије. Упркос очајничким молбама да се српски цивили заштите, одзива није било, иако су немачки обавештајци потврђивали злочине. Усташе су приморале десетине хиљада Срба да пређу у католичку веру. Оним православцима који су се томе противили масовно је пререзано грло ово треба схватити дословно или им је сва имовина одузета и онда су без ичега протерани из земље, написао је др Еуген Герстенмајер 24. септембра 1941. у извештају немачком министру спољних послова Рибентропу. Угледни београдски лекар др Милош Секулић је зато 28. септембра 1941, ризикујући живот, у југословенску амбасаду у Цариграду донео сведочанства злочина у НДХ. Меморандум СПЦ је телеграфски прослеђен у Лондон. У депешама из Цариграда грозоте погрома у Хрватској и Босни превазилазе све што се може замислити. Рачунају број жртава на 300.000. Симовић уместо ужасавања примећује: Ко је бројао?. Али и да је трипут мање, то је страхота. Крњевићу (хрватски министар, први заменик премијера) се у дискусији отела и одбрана хрватских војника, забележио је згрожени министар Милан Грол. Хрватски министри једногласно су тврдили да су подаци о српским страдањима нетачни и злонамерни, а да буде још горе, придружује им се и део Срба у влади. На пример, др Бранко Чубриловић записује: Што се више студирао извештај СПЦ о покољима Срба, увиђало се да у њему има поред тачности и извесне злонамерне тенденције. Они траже да др Секулић дође у Лондон и лично сведочи о стању у земљи. Данас је познато да су српски министри који су били против меморандума били на вези са службама Велике Британије и СССР. Њихова идеолошка убеђења била су јача и од здравог разума. Нису их мењали ни када су страдали чланови њихових породица, каже проф. др Вељко Ђурић Мишина. Он наглашава да је истог тренутка кад је Меморандум СПЦ стигао у Лондон започела перфидна игра заташкавања и дискредитовања података о геноциду над Србима. У том шпијунском трилеру учествују и Британци, Совјети и Немци, у потпуно неочекиваним улогама. Постоје индиције да је часни официр Вермахта пуковник Фон Рајсвиц доставио представницима СПЦ фотографије усташких злочина, јер није желео да на Немачку падне љага за такве нечовечности. Истовремено, са 4000 везници, Британци и Совјети, саветују краљевској влади да се о злочинима над Србима ћути јер Југославија мора да опстане по сваку цену , каже др Ђурић. Историчари подсећају да је др Секулић од Цариграда до Лондона, због неуобичајене спорости британске бирократије, путовао скоро месец дана иако је имао статус савезничког дипломатског курира са важним документима. Док је др Секулић чекао британске визе у Африци, хрватски политичари написали су памфлет као одговор на меморандум СПЦ. Рудолф Бићанић, министар у краљевској влади, припремио је контрамеморандум по налогу Ватикана, открио је касније хрватски министар Илија Јукић. Бићанић је послао своје тумачење српских података и Американцима. За зверства је окривљивао Немце, Италијане и усташе и правдао независну Хрватску као израз тежњи хрватског народа потлаченог под батинашким српским режимом. Тврдио је да је меморандум СПЦ изнесен из Србије уз помоћ Немаца, који желе да изазову раздор у избегличкој влади. Ту тезу су прихватили и неки српски политичари, као министар Сава Косановић, који каже: Овај меморандум је један од најуспелијих аката Гебелсове пропаганде, наводи Ђурић. Захваљујући Архиву САНУ, Новости су имале увид у извештај о путовању који је написао др Секулић. Стигао сам у Бристол 1. новембра ујутро. На моје велико изненађење нисам одведен председнику владе већ у неку зграду опкољену жицом и чувану од наоружаних војника. Одвели су ме код једног младог господина који је добро говорио српски. Он ми је изјавио да је Енглез и да је дуго живео у Загребу и радио у енглеском конзулату, забележио је др Секулић. Београдски лекар узалудно је протестовао зато што га саслушавају и што му је одузета дипломатска пошта коју је носио. Пошто сам преноћио у тој згради, којом приликом ми нису дали ни најосновније ствари, онај исти Загрепчанин позвао ме је и рекао да сама слободан и да могу да идем у Кингстон хаус где се налази председник Краљевске владе, пише др Секулић. Српски министри у влади били су ужаснути Секулићавим сведочењем, али су ћутали јер је генерал Симовић претио да неће дозволити да му великосрби растурају Југославију. Крајем новембра на конференцији за штампу Симовић пред више од 200 новинара забрањује др Секулићу да говори о садржају меморандума тврдећи да то може да растури Југославију. Ипак, захваљујући Михаилу Пупину и Јовану Дучићу, подаци о масовним убиствима, прогонима и насилном покатоличавању из Меморадума СПЦ угледали су светло дана у САД, у листу Американски Србобран. Међутим, одмах је уследио контранапад од стране бана Шубашића, хрватске емигрантске штампе, али и од српских левичарских листова. Њима је координирао Стеван Дедијер, високи функционер Комунистичке партије Америке, брат Титовог биографа Владимира Дедијер 4000 а, објашњава др Ђурић. Он наводи да је оригинални меморандум наводно нестао 1944, кад су комунисти узели власт у Београду. Документација коју су правили Комесаријат за избеглице Томе Максимовића и Српска православна црква, где је најважнији посао обављао академик Радослав Грујић, после рата је распарчана у архиве Југославије, Србије, Удбе, Маршалата, а нешто је остало и у Синоду, али никада није публиковано. Грујић и Максимовић, најзаслужнији за спасавање избеглица и документовање злочина, проглашни су сараднициима непријатеља и одузета су им сва грађанска права, каже др Ђурић. За разлику од њих, људи који су се борили против меморандума, Иван Шубашић, Рудолф Бићанић, Бранко Чубриловић, Саво Косановић, Душан Симовић у Брозовој Југославији остају узорни грађани који обављају значајне политичке и академске функције. Поп Драганић признао злочине Масовне злочине у НДХ, које су демантовали хрватски министри у краљевској влади у егзилу, потврдио је вископозиционирани католички свештеник др Крунослав Драгановић, организатор пацовских канала којима је хиљаде усташких и нацистичких злочинаца побегло у јужну Америку. Кад сам дознао за многобројна и тешка дела у више места у земљи, највише против српског елемента, сматрао сам својом људском и кршћанском дужношћу изнети те ствари пред др Павелића као шефа државе и шефа усташа, те одлучно затражити да те страхоте престану Част хрватског народа је укаљана, невино проливена крв вапије за осветом. Јадни хрватски народ који ће сутра плаћати оно што се данс чини у његово име забележио је Драгановић у дневнику из 1941. недавно откривеном у Београду. Контрамеморандум Има индиција да су долазак Др Секулића у Лондон спречавале британске обавештајне службе повезане с Ватиканом. Као и да су неки немачки официри о меморандуму јавили својим поверљивим људима који су били наклоњени Ватикану. Ове индиције иду у прилог тврдњи да су из Ватикана наручили контрамеморандум , сматра историчар др Михаило Станишић. Папа Пије XII: Павелић добронамеран Савезници су знали истину о геноциду над Србима, напомиње академик Драгољуб Живојиновић. Америка је била неутрална све до децембра 1941. и преко својих конзуларних представништава и бизнисмена добијала је податке о злочинима у Хрватској. Рузвелт је вероватно под утиском тих извештаја једном приликом јавно рекао да Југославија не треба да се обнавља и да Србија треба поново да буде самостална. Међутим, касније је променио став. Британски отправник послова у Ватикану једном приликом упитао је папу Пија XИИ зашто не осуди злочине у НДХ, а овај је одбио оптужбе против Павелића речима да је он добронамеран човек каже академик Живојиновић. Борис Субашић / Новости A vi sada i dalje lijepo komunicrajte sa njima..... nije im dosta sto su etnicki ocistili zemlju od Srba sada se krece u ofanzivu da se Srbi pokazu kao on koji su cinili genocid a oni da se pokazu kao zrtve... Samo vi sa njima surujte.... Jadan onaj ko sjedio sa vama u rovu 12b1 ....