Vaata läbi uudise pealkiri ja tekst ning loo loov sissejuhatav lause, mis haakub artikli sisuga.

## Pealkiri:

Euroopa Komisjon soovitab Eestil energiakompensatsioone paremini suunata

## Põhitekst:

Euroopa Komisjon alustas teisipäeval 2023. aasta majanduspoliitika koordineerimise tsüklit. Pakett toetub 2022. aasta sügise majandusprognoosile, mille kohaselt esimesel poolaastal olid Euroopa Liidu majanduse tulemused head, kuid nüüd seisavad ees märksa raskemad ajad.

Komisjon märgib, et kuigi koroonapandeemiale reageerimiseks vastu võetud meetmed on end ära tasunud, toob Venemaa täiemahuline sissetung Ukrainasse EL-i jaoks kaasa hulga keerukaid probleeme. Rekordilised energiahinnad, tempokas inflatsioon, puudulikud tarned ning võlakoormuse ja laenukulude suurenemine mõjutavad majandustegevust ja kärbivad kodumajapidamiste ostujõudu.

Euroopa poolaasta neli prioriteeti on keskkonnasäästlikkus, tootlikkus, õiglus ja makromajanduslik stabiilsus, et toetada konkurentsivõimelist kestlikkust.

Komisjon avaldas seejuures hinnangud euroala liikmesriikide eelarvekavade kohta.

Komisjoni 2023. aasta eelarvesoovituste kohaselt tuleks madala ja keskmise võlatasemega liikmesriikidel tagada, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv vastab üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale. Kõrge võlatasemega liikmesriikidel soovitatakse järgida konservatiivset eelarvepoliitikat, eelkõige hoida riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv keskpika perioodi potentsiaalse SKP kasvust madalamal tasemel.

Komisjon kutsub Belgiat, Portugali, Austriat, Leedut, Saksamaad, Eestit, Luksemburgi, Hollandit, Sloveeniat ja Slovakkiat üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames vastu vajalikud meetmed, et viia oma 2023. aasta eelarve Euroopa Liidu nõukogu soovitustega täielikult kooskõlla.

Eesti eelarveolukord on komisjoni hinnangul 2023. aastal ekspansiivne, samas kui inflatsioon on kõrge. Eestil soovitab komisjon piirata riigieelarvest rahastatavate püsikulude kasvu.

Energiahindade kompenseerimiseks mõeldud meetmed peaksid komisjoni hinnangul olema Eestil paremini suunatud haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele. Praegusel kujul on komisjoni hinnangul nende meetmete puuduseks veel see, et kaob hinnasignaal tarbimise vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Selliste meetmete kulu ulatub sel aastal 0,9 protsendini ja järgmisel aastal 0,3 protsendini SKP-st.

Euroopa Komisjon leiab ka, et 17 liikmesriigi kohta tuleb koostada häiremehhanismi aruanne, mis on meede võimaliku makromajandusliku tasakaalustamatuse ohu avastamiseks. Komisjoni sõnul tuleb hinnata, kas tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks on vaja poliitilisi meetmeid.

"Selle aasta häiremehhanismi kohaselt on põhjalik analüüs põhjendatud 17 liikmesriigi puhul: Hispaania, Itaalia, Kreeka, Küpros, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia ja Saksamaa, kelle kohta koostati põhjalik analüüs juba eelmise aasta makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames. Aga samuti Eesti, Leedu, Luksemburg, Läti, Slovakkia, Tšehhi ja Ungari, kelle kohta 2021/2022. aasta tsüklis analüüsi ei koostatud."

Eesti kohta soovitab häiremehhanismi aruanne teha põhjaliku analüüsi, et hinnata konkurentsivõimega seotud haavatavust, mis tuleneb tööjõukulude ja inflatsiooni kiirest kasvust ning kinnisvarahindade tõusuga seotud riskidest.
## Sissejuhatus:

user
Euroopa Komisjon esitas teisipäeval suunised energiakriisiga toimetulekuks ning soovitab Eestil energiahindade kompensatsioonimeetmeid paremini suunata ja piirata riigieelarvest rahastatavate püsikulude kasvu.
assistant