Vaata läbi uudise pealkiri ja tekst ning loo loov sissejuhatav lause, mis haakub artikli sisuga.

## Pealkiri:

Venemaa teatas, et naaseb Musta mere viljaleppe juurde

## Põhitekst:

Oluline 2. novembril kell 22.20:

- Ukraina välisminister hoiatas Iraani Venemaale relvade tarnimise eest;

- Briti luure: Prigožin väidab, et Wagneri paarisajameetrised edusammud ongi oodatav edu;

- Kiievi võimud panevad linnas valmis üle 1000 soojapunkti;

- Zelenski: esmaspäevane rünnak läks Venemaale maksma 2,3 miljoni Vene inimese pensionid;

- The New York Times: USA andmetel arutasid Venemaa sõjaväejuhid tuumarelva kasutamist Ukrainas;

- Ukraina lõunaosas hävitati mitu Vene kaudtule süsteemi;

- ISW: Venemaal pole piisavalt vägesid oma tagala kindlustamiseks;

- Ukraina hinnangul kaotas Venemaa ööpäevas 800 sõdurit ja 23 drooni.

Kuleba hoiatas Iraani Venemaale relvade tarnimise eest

Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba sõnul on Kiiev diplomaatilisi kanaleid pidi teavitanud Iraani võimalikest tagajärgedest, kui Teheran saadab Venemaale sõjas kasutamiseks rünnakudroone ja ballistilisi rakette juurde.

Kuleba sõnul on uute relvatarnete oht Iraanist reaalne. CNN kirjutas teisipäeval, et Iraan valmistub saatma Venemaale umbes 1000 täiendavat relva, nende seas maa-maa tüüpi lühimaa ballistilisi rakette ja rünnakudroone.

"Ma olen öelnud ja kordan seda veel, et mis puudutab mistahes riigi kaasosalust Venemaa agressioonis ja meie kodanike tapmises, siis me oleme oma vastuses halastamatud, sest see puudutab meie riigi ja kodanike kaitsmist," rääkis Kuleba Kiievis pressikonverentsil.

"Iraani jaoks oleks palju targem täielikult kärpida oma sõjalist koostööd, Venemaale Ukraina vastu kasutamiseks igasuguste relvade tarnimist," lisas ta.

Iraan on kroduvalt eitanud Venemaale relvade saatmist. Lääneriikide esindajate sõnul on aga vastupidiseid tõendeid.

Venemaa teatas, et naaseb Musta mere viljaleppe juurde

Vene kaitseministeerium teatas kolmapäeval, et Venemaa naaseb Musta mere viljakokkuleppe juurde. Peale droonirünnakut Vene laevastikule Sevastopolis peatas Venemaa oma osaluse leppes, vahendas Interfax.

Venemaa teatest hoolimata teatasid ÜRO ja Türgi, et viljakaupade liikumine esmaspäeval jätkub.

The New York Times: USA andmetel arutasid Venemaa sõjaväejuhid tuumarelva kasutamist Ukrainas

Venemaa relvajõudude juhtkond on arutanud, kuidas ja millal võiks Venemaa Ukrainas kasutada taktikalist tuumarelva, teatasid USA ametnikud ajalehele The New York Times.

Lehe teatel Vladimir Putin aruteludes ei osalenud. Siiski tekitavad need arutelud muret Joe Bideni administratsioonile.

USA ametnikud siiski rõhutasid, et pole näinud märke, et Venemaa plaanib kasutada Ukrainas taktikalist tuumarelva.

Valge Maja: Põhja-Korea tarnib Venemaale laskemoona

"Meie käsutuses olev informatsioon viitab sellele, et Põhja-Korea aitab salaja kaasa Venemaa sõjalisele tegevusele Ukrainas," ütles Ameerika Ühendriikide rahvusliku julgeoleku nõukogu kommunikatsiooni koordinaator John Kirby

Kirby sõnul on Pyongyang saatnud Venemaa suurtükiväele laskemoona. Tema sõnul toimuvad tarned läbi kolmandate riikide, vahendas Financial Times.

USA teatel pöördus Venemaa hiljuti Põhja-Korea poole, et osta Pyongyangilt laskemoona. Kirby sõnul ei muuda Põhja-Korea tarned sõja käiku.

Zelenski vestles kolmapäeval Erdoganiga

Ukraina president Volodõmõr Zelenski vestles kolmapäeval telefoni teel oma Türgi kolleegi Recep Tayyip Erdoganiga. Riigipead arutasid viljakokkulepet, vahendas The Guardian.

"Erdogan ütles Zelenskile, et maailma jaoks on kriitiliselt tähtis, et Ukraina ja Venemaa saaksid müüa oma vilja," teatas Türgi presidendi kantselei.

Kiiev: lääneriigid toetavad Ukraina energiasektorit 25 miljoni euroga

"Euroopa Liit, USA, Jaapan ja Suurbritannia annavad Ukraina energiasektorile 25,5 miljonit eurot. Ukraina energiasektori vajab lisaks rahale ka tehnoloogiaid, mis võimaldaksid riigil seista vastu Venemaa poolt korraldatud rünnakutele," teatas Ukraina energeetikaministeerium.

Jermak: Ukraina on kõnelustes, et soetada droonide tõrjeks õhutõrjesüsteeme

Ukraina presidendi kantselei juht Andri Jermak teatas Telegramis, et Ukraina üksused tulistasid öösel alla 12 Iraani drooni 13st Ukraina pihta saadetust.

Jermaki sõnul tahtis Venemaa tekitada olukorra, kus Ukraina peab kasutama droonide alla tulistamiseks kallist õhutõrjemoona. Selle asemel on ukrainlased võtnud edukalt kasutusele käsirelvad.

Lisaks on ukrainlased Jermaki sõnul kõnelustes, et saada riigile moodsad õhutõrjesüsteemid.

Jermaki hinnangul näitab Venemaa soov hankida Iraani rakette sanktsioonide edukust – Vene sõjamasin sõltub sanktsioonide all olevast Iraanist ja kunagistest Nõukogude Liidu tankidest.

Hispaania andis Ukrainale 30 kiirabiautot

Hispaania välisminister Jose Manuel Albares saabus 2. novembril Kiievisse. Hispaania andis Ukrainale 30 kiirabiautot. Visiidi käigus kohtub Albares oma Ukraina kolleegi Dmõtro Kulebaga.

Briti luure: Prigožin väidab, et Wagneri paarisajameetrised edusammud ongi oodatav edu

Ühendkuningriigi kaitseministeeriumi luureülevaates tuuakse välja, et Wagneri palgasõdurite grupeeringu asutaja Jevgeni Prigožin teatas 23. oktoobril, et Wagneri palgasõdurid edenevad päevas 100-200 meetrit.

Prigožini sõnul on see moodsas sõjapidamises normaalne.

CIA Factbooki järgi on Ukraina maismaapindala 579 330 ruutkilomeetrit, millest on veidi üle seitsme protsendi on okupeeritud.

Britid toovad välja, et Vene doktriini kohaselt peaksid Vene relvajõudude üksused edenema päevas 30 või enam kilomeetrit. Vene väed üritasid veebruaris läbida 1000 kilomeetrit läbi Ukraina.

Latest Defence Intelligence update on the situation in Ukraine - 02 November 2022
Find out more about the UK government's response: https://t.co/hqAH81WAjr
#StandWithUkraine pic.twitter.com/u0xrrTCTpm

— Ministry of Defence (@DefenceHQ) November 2, 2022

Septembris suutsid Ukraina üksused kohati edeneda 20 kilomeetrit päevas.

Viimase kahe kuu jooksul on Prigožin loobunud teesklemast, et ta ei ole Wagneriga seotud. Prigožin proovib tõenäoliselt end tugevamini kinnistada kui Vene julgeolekusüsteemi üht sammast.

Kiievi võimud panevad linnas valmis üle 1000 soojapunkti

Kiievi linnapea Vitali Klõtško teatas kolmapäeval, et linnas pannakse valmis üle 1000 soojapunkti juhuks kui piirkondlikud soojasüsteemid rünnakute tõttu töö lõpetavad.

Vene raketi- ning droonirünnakud on kahjustanud ligikaudu 40 protsenti Ukraina elektritaristust.

Klõtško teatas Telegrami kaudu, et linnavõimud kaaluvad mitut stsenaariumi Vene rünnakutega hakkama saamiseks.

Kõige hullem on elektri, kraanivee ning soojasüsteemide täielik rivist välja löömine. Selle stsenaariumi tarbeks ongi soojapunktid rajatud.

Neljapäeval peaks Musta mere viljakokkuleppe kaudu Ukrainast väljuma kaheksa viljalaeva

Ukraina taristuminister Oleksandr Kubrakov teatas, et Musta mere viljakokkuleppega väljub neljapäeval Ukraina sadamates kaheksa viljalaeva.

Türgi, Ukraina ja ÜRO leppisid kokku, et viljalaevad kolmapäeval ei liigu.

#BlackSeaGrainInitiative continues. On Thursday, November 3rd, 8 vessels with agricultural products are expected to pass through the "grain corridor. We got confirmation from ⁦ @UN ⁩ . Also, inspections will be carried out in the Bosphorus tomorrow pic.twitter.com/gDIRM6HuVl

— Oleksandr Kubrakov (@OlKubrakov) November 1, 2022

Kremli pressiteenistus teatas, et Vene president Vladimir Putin ütles oma Türgi ametikaaslasele Recep Tayyip Erdoganile, et Venemaa naaseb viljaleppe täitmisse alles pärast seda, kui on tehtud juurdlus 29. oktoobri Sevastopoli droonirünnaku kohta.

Tollal teatas Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba, et viljaleppest taandumiseks otsis Venemaa lihtsalt ettekäänet. Kuigi Venemaa peatas oma osaluse leppes, läks ka teisipäeval Ukraina sadamatest teele kolm viljalaeva.

Zelenski: esmaspäevane rünnak läks Venemaale maksma 2,3 miljoni Vene inimese pensioni

Ukraina president Volodõmõr Zelenski ütles oma õhtuses videopöördumises Ukraina rahvale, et Venemaa esmaspäevane suurrünnak Ukraina taristule esmaspäeval läks Venemaale maksma sama palju kui 2,3 miljoni Vene pensionäri kuupension.

Zelenski rõhutas, et Venemaa vormib suurt ajaloolist viga selle asemel, et enda riigi sees vaesust vähendada.

Ukraina lõunaosas hävitati mitu Vene kaudtule süsteemi

Ukraina kaitsejõudude lõunaringkond teatas varahommikul, et viimase ööpäeva jooksul hukkus Ukraina rünnakutes 25 Vene sõdurit.

Samuti hävitati mitmesugust Vene tehnikat, sh üks Gradi mitmikraketiheitja ning Akatsia iseliikuv suurtükk, üks Nona iseliikuv suurtükk ning üks miinipildujakompleks.

Samuti hävitati üks Tor-i õhutõrjekompleks ning 11 soomusmasinat.

Krimmi poolsaare lähistel on manööverdamas 10 Vene laevastiku alust, sh üks õhutõrjelaev ning üks raketilaev, millel on laskevalmis kaheksa Kalibri raketti.

ISW: Venemaal pole piisavalt vägesid oma tagala kindlustamiseks

Rahvusvahelise sõjauuringute instituut (ISW) toob välja, et Venemaal jätkub varjatud mobilisatsioon hoolimata Vene kaitseministri Sergei Šoigu teatest mobilisatsiooni lõpetamisest. Kohaliku Vene meedia teatel said Vene mehed mobilisatsiooniteateid veel hiljuti Tjumenis ning Peterburis.

Rindeülevaates tuuakse ka välja, et Vene vägede vähene suutlikkus tagada enda tagala julgeolekut võimaldab ukrainlastel korraldada Vene üksustele ja kollaborantidele sissirünnakuid.

Seda võimendab Vene elavjõu vähesus, kuna nad ei suuda samal ajal piisavalt tagalat kaitsta ning edasi tungida.

Kreml ei ole ISW hinnangul suutnud efektiivselt vastu seista Ukraina partisanidele ning tõenäoliselt ei suuda seda ka edaspidi.

Kui Krimm välja arvata, siis on Vene väed okupeerinud 85 300 ruutkilomeetrit Ukraina territooriumi.

Vene väejuhatus on aga Ukraina võimude teatel tervelt 40 000 Vene sõdurit paigutanud okupeeritud Hersoni oblastisse, mis on hinnanguliselt ainult 23 000 ruutkilomeetrit.

Kuna Vene väed on seadnud prioriteediks Hersoni oblasti, siis on nende julgeolekuolukord Zaporižžja, Luhanski ja Donetski oblastites halvenenud.

Ukraina sissirünnakud sunnivad Venemaad kulutama ressursse tagala kindlustamiseks ning neid üksuseid ei saa samal ajal kasutada rünnakute tegemiseks.

Ukraina hinnangul kaotas Venemaa ööpäevas 800 sõdurit ja 23 drooni

Ukraina kaitsejõudude peastaap avaldas kolmapäeval tavapärase hinnangu Venemaa senistele kaotustele sõjas alates selle algusest 24. veebruaril:

- elavjõud umbes 73270 (võrdlus eelmise päevaga +800);

- tankid 2714 (+16);

- jalaväe lahingumasinad 5525 (+24);

- lennukid 277 (1);

- kopterid 258 (+1);

- suurtükisüsteemid 1733 (+3);

- mobiilsed raketilaskesüsteemid (MLRS) 387 (+4)

- õhutõrjesüsteemid 198 (+1);

- operatiivtaktikalised droonid 1438 (+23);

- tiibraketid 397 (+0);

- autod ja muud sõidukid, sealhulgas kütuseveokid umbes 4153 (+10);

- laevad / paadid 16 (+0);

- eritehnika 154 (+0).

Vene väed kandsid viimase ööpäeva jooksul suurimaid kaotusi Avdiivka ja Lõmani suunal.

Ukraina enda kaotuste kohta samasuguse regulaarsusega andmeid ei avalda.
## Sissejuhatus:

user
Venemaa kaitseministeeriumi sõnul naaseb Venemaa Musta mere viljaleppe juurde. Venemaa taandus leppest kui Vene laevu laupäeval Sevastopolis rünnati. Venemaa tollasest teatest hoolimata teatasid Türgi ja ÜRO, et viljalaevade liikumine läbi Musta mere jätkub. Wagneri palgasõdurite grupi asutaja Prigožin väidab, et Wagneri paarisajameetrised edusammud ongi oodatav edu. Briti luure kõrvutas seda Vene doktriiniga, mille kohaselt tuleks edeneda päevas mitukümmend kilomeetrit.
assistant