Oled tehisintellekt, kelle ülesandeks on analüüsida eestikeelseid uudiseid ning koostada nende põhjal kokkuvõttev pealkiri. Ära lisa muid kommentaare!
## Tekst:

Euroopa Komisjon esitas kolmapäeval ettepaneku, mille heakskiitmisel muutuks see, kuidas hakatakse kohtlema Euroopa Liidu eelarvereeglitest hälbivaid liikmesriike. Rahvusvaheline meedia prognoosib juba teravaid vaidlusi rangema eelarvekäitumisega põhjapoolsete ning suurema riigivõlaga lõunapoolsete liikmesmaade vahel.
"Komisjon tuli välja ettepanekuga teha reegleid selgemaks, et komisjoni ja liikmesriigi vahel lepitaks kokku nelja-aastane plaan, kus liikmesriik näitaks, mis on nende keskpikk fiskaalplaan, milliseid reforme nad kavatsevad teha, millised avalikud investeeringud on vaja teha hoolimata raskest olukorrast," selgitas komisjoni suuniseid EL-i majandusjuhtimise raamistiku reformimiseks Euroopa Komisjoni Eesti-esinduse juht Vivian Loonela.

Komisjoni pressiteate kohaselt tagaks suunised lihtsama, läbipaistvama ja tõhusama raamistiku, "milles liikmesriigid võtavad suurema vastutuse ja milles rakendatakse tugevamaid jõustamismeetmeid. Samal ajal võimaldatakse teha reforme ja investeeringuid ning vähendatakse reaalselt, samm-sammult ja püsivalt riikide suurt võlakoormat. Sel viisil peaks reformitud raamistik /---/ tagama rahanduse jätkusuutlikkuse kõigis liikmesriikides".

"Eks see teatisega väljatulek on jälle üks samm edasi. Selle nimetus on küll majandusjuhtimise raamistik, aga selle põhisisu on ikkagi eelarvereeglite uuendamine," kommenteeris riigikogu rahanduskomisjoni liige Aivar Sõerd (Reformierakond).

Praegu Euroopa Liidus kehtivate niinimetatud Maastrichti kriteeriumide kohaselt peaks riikide eelarvedefitsiit jääma alla kolme protsenti riigi sisemajanduse koguprodukt (SKP) ning riigivõlg olema väiksem kui 60 protsenti SKP-st.

Aga nagu kirjutas neljapäeval väljaanne Politico, ületas eelmisel aastal 14 liikmesmaa riigivõlg 60 protsenti SKP-st ning 15 riigi eelarvepuudujääk oli suurem kui kolm protsenti SKP-st.

Ehkki EL-i reeglites on ette nähtud ka karistused Maastrichti kriteeriumeid rikkuvatele riikidele - trahv kuni 0,1 protsenti SKP-st, ei ole seda kunagi rakendatud, kuna seda peetakse liiga karmiks ning on võrreldud tuumarelva kasutamisega sõjanduses.

Seetõttu nähaksegi uutes reeglites ette väiksemad karistused. "Eelmised reeglid on väga kõrgete trahvimääradega, väga järsud. Selle plaaniga soovitakse trahvid alla tuua, mis tähendab, et neid trahve võib komisjon palju kergemini kasutada," märkis Loonela.

Jõustamise aluseks võetakse üks näitaja

Eelarve kohandamise kava ja iga-aastase eelarvejärelevalve aluseks võetaks üksainus tegevusnäitaja – esmased netokulud, st valitsuse kontrolli all olevad kulud. See aitaks kogu raamistikku tunduvalt lihtsustada, selgitatakse komisjoni pressiteates.

Sõerdi hinnangul on netokulude kasvu kriteeriumi põhiinstrumendiks võtmine põhjendatud: "Kehtestatakse kulupiirangud liikmesriikide esmastele netokuludele, mida hakatakse eraldi jälgima. See on loogiline, et kui kulude kasvu piirata, siis sellega vähendatakse ka eelarve defitsiiti ja tuuakse ka võlga allapoole. See on keskne instrument."

Uute reeglite ettepaneku kohaselt tuleks valitsustel läbirääkimistel Euroopa Komisjoniga paika panna nelja-aastane võla vähendamise tee, ning kokkuleppele peaks oma heakskiidu andma ka liikmesriikide valitsusi esindav Euroopa Liidu Nõukogu, edastas väljaanne EUobserver. Nelja-aastat perioodi võiks pikendada seitsmele aastale, kui lisaaega õigustavad investeeringud ja reformid, mida riik lubab vastavalt ELi prioriteetidele, nagu võitlus kliimamuutustega, teha.

Seejärel jälgib komisjon neid plaane ja karistab liikmesriiki, mis ei pea kokkulepitud tehingust kinni.

Euroopa Komisjoni asepresidendi Valdis Dombrovskise selgituse kohaselt on eesmärk "lihtsam fiskaalreeglite süsteem, milles on suurem riigi omavastutus ja suurem vabadus võla vähendamiseks, kuid koos tugevama jõustamisega".

Ettepanekuga loobutaks ka seni kehtinud kohustusest riikidele vähendada iga aasta oma võlga viie protsendi võrra sellest summast, mis ületab 60 protsendi piiri SKP-st.

Samas jääks Maastichti kriteeriumid ikkagi kehtima, kuid nende saavutamise vahendid muutuksid uue algatuse jõustumisel.

Euroopa Komisjon loodab, et liikmesriikide juhid jõuavad uute eelarvereeglite põhimõtetes kokku leppida hiljemalt 2023. aasta veebruari tippkohtumisel ja seejärel saab komisjon eeskirjade aluseks olevad õigustekstid välja töötada, et uus kord jõustuks juba 2024. aastal.

Küsimusele, kas tema hinnangul aitaks uus mehhanism kaasa eelarvepuudujäägi ja riigivõla vähendamisele, vastas Sõerd jaatavalt: "Kindlasti aitab kaasa. Aga küsimus on alati detailides ja selles, et mis edasistes aruteludes juhtuma hakkab. Kui seda selliselt rakendada, nagu ta teatises kirjas on, siis ma usun, et sellest on kindlasti kasu."

Politico prognoosib pikki vaidlusi

Politico hinnangul tekivad komisjoni ettepanekute jõustamisel vastuolud EL-i lõuna- ja põhjapoolsete riikide vahel, mille on erinev vaade eelarvedistsipliinile.

Väljaanne meenutab juba kuu tagasi Saksa rahandusministri Christian Lindneri, keda Politico nimetab eelarve-pistrikuks, antud intervjuud Financial Timesis, kus minister nimetas komisjoni eeldatavat lähenemist teemale ebamõistlikuks.

Hollandi rahandusminister Sigrid Kaag ütles aga Politico teatel, et kui lõdvema eelarvekäitumisega (lõunapoolsetele - toim.) riikidele antakse suurem manööverdamisruum, siis peaks sellega kaasnema ka suuremad võimalused nende käitumise jälgimiseks ja vajadusel survestamiseks.

Tõenäoliselt põhjustab algatus lähikuudel pikki vaidlusi, prognoosib Politico. "Need saavad olema väga-väga pikad läbirääkimised, enne kui me kuhugi jõuame," ütles väljaandele ka Berliinis tegutseva Jacques Delors'i keskuse teadur Thu Nguyen.
## Pealkiri:

user
Euroopa Komisjon algatas EL-i eelarvereeglite uuendamise
assistant