Loe artikli pealkiri ja sisu, seejärel loo pikk ja põnev lause, mis võiks olla artikli sissejuhatus.

## Pealkiri:

Margus Vals: energia peab olema taskukohane, roheline ja kättesaadav

## Põhitekst:

Hiljuti tagasid soodsa elektrihinna ja varustuskindluse fossiilkütused. Nüüd saame taskukohast energiat taastuvatest allikatest, kuid tootmisvõimsusi napib. Puuduse kompenseerimiseks vaatame aga jällegi hirmkallite fossiilkütuste poole. Nokk kinni, saba lahti.

Ka Venemaa sõda Ukraina vastu on näidanud, et hinna, keskkonna ja varustuskindluse vahelise tasakaalu saavutamiseks tuleb rohepööret kiirendada. Läbimõeldud elektritarbimine soosib nutikaid valikuid. Ja vastupidi. Vajame mõtteviisi muutust ning avatud lähenemist.

Eeldus tarkade teenuste läbimurdeks on Eestis olemas

Head energialahendust ei pane kasutaja tähelegi. Palju teist mõtleb kaugloetavate elektriarvestite peale, millega Eesti on täielikult kaetud? Enamik Euroopa riike on sellisest läbimurdest veel aastate kaugusel. Arvestitelt saadavad digiandmed teevad uues energiasüsteemis asu salvestitele, tarbimise juhtimisele ning targale elektrivõrgule. Igapäevaellu jõuavad need läbi loomulike ja mõistlike valikute. Esimene on kodune päikeseenergia.

Investeering päikesepaneelidesse tasub end ära ja juba järgmisel suvel võib Eestist saada päikeseenergiat eksportiv riik. Kui vaadata keskmise eramaja katusele plaanitava päikesepargi maksumust, siis see on sageli väiksem kui hoone ees seisva auto hind. Kusjuures erinevalt autost toodab päikeseelektrijaam 25 aasta jooksul positiivset rahavoogu.

Päikesepaneelide keskmine tasuvusaeg on kuni kümme aastat. Kui börsihind jääb kõrgele tasemele, võib see väikeelamu puhul olla isegi poole lühem. Lisaks kokkuhoiule lisavad päikesepaneelid kinnisvarale väärtust ning suurendavad hoone energiatõhusust.

Salvestite buum on vaid aja küsimus

Tehnoloogia kiire areng ning elektrihinna järsk kõikumine on salvestuslahendused teinud järgmiseks tõenäoliseks "hitiks". Kui suvel müüakse võrku palju päikeseenergiat, võib see ostuhinna väga alla viia. Siis on targem energiat salvestada ja kasutada oma tarbeks õhtusel ajal, kui elektrihind on kõrgem. Samuti saab öösiti odavat elektrit salvestada, et seda hommikusel tipptunnil tarbida. Energiaoptimeerija lahendus võimaldab kodust elektritootmist ja salvestamist juhtida nii, et toodetud roheenergia ja kliendikasu oleks maksimaalsed.

Salvestite rohkus hakkab lõpuks ka energiatarbimise tiputundidele positiivset mõju avaldama. Kui elekter on omast käest võtta, siis võrgust tuleva elektri tarbimine langeb ning seda vähem tuleb ülikalleid gaasielektrijaamu tööle panna (mis muidu tiputunde katavad).

Nagu päikesepaneelide, oleks ka salvestite puhul tarvis täiendavaid riiklikke toetusi. Samal ajal on tõsi seegi, et kümnete tuhandete inimeste jaoks jäävad nutikad ja rohelised lahendused veel kättesaamatuks. Seda nii hinna kui ka aastate 1960–1990 massehituse käigus ehitatud, ent nüüdseks amortiseerunud elamute tõttu (järgmise 30 aasta jooksul tuleb Eesti hoonete rekonstrueerimise pikaajalise strateegia järgi minimaalselt C-energiaklassini rekonstrueerida 14 000 korterelamut, neist 22 protsenti ehk üle 3000 juba 2030. aastaks).

Võimsad seadmed tuleb arukalt tööle panna

Peame olema tähelepanelikud, et praegust raha ei paigutataks üleeilsetesse lahendustesse. Soojustuse lisakiht ja nägus fassaad ei vii meid nutikale energiatõhususele lähemale.

Viimast on väga hästi mõistnud äriettevõtted. Ärihoonete küttesüsteem kasutab umbes 20–40 protsenti tarbitavast energiast, mõjutades oluliselt lõplikku elektrikulu. Kasutades kaasaegseid kütte- ja jahutussüsteeme, on võimalik energiat märkimisväärselt säästa. Näiteks vanemad boilerid töötavad maksimaalselt 80-protsendilise tõhususega, uutel boileritel on see näitaja 95 protsenti.

"On palju ettevõtteid, kellele edasi lükatud energiasäästu investeeringud praegu valusalt tunda annavad."

Suuri energiat tarbivaid või tootvaid seadmeid saab virtuaalse elektrijaamaga ühendada. See tähendab, et tark süsteem juhib seadmete koormust automaatselt ning võimaldab seeläbi kuludelt kokku hoida. Ka tänapäevased valgustusseadmed võivad olla kuni 40 protsenti säästlikumad, targalt programmeeritud ning juhitud. Need on lihtsad lahendused, mida saab kohe kasutusele võtta. On palju ettevõtteid, kellele edasi lükatud energiasäästu investeeringud praegu valusalt tunda annavad.

Meretuulepark võimaldab rohepöörde läbi viia kõige kiiremini

Nagu alguseski öeldud, on lahendused suuresti olemas. Elektri rohepöördeks on vaja vaid ühte meretuuleparki ja veel umbes 120 maismaatuulikut. Seda on ju vähe.

Paljud neist projektidest on juba töös: Enefit Greeni Purtse hübriidparki ehitatakse, ettevalmistamisel on Sopi ja Tootsi tuuleenergeetika ala, samuti on arenduses Risti, Põlendma, Siiraku ja teised tuulepargid ning Liivi lahe meretuulepark. Ilma meretuulepargita tuleks maismaale tuulikuid rajada üle 300, mis on juba oluliselt keerulisem ülesanne.

Täielikult taastuvenergial põhinev elektritootmine võiks olla Eesti järgmine edulugu. Selle õnnestumiseks vajame ühiskondlikku kokkulepet, mis väljendub konkreetsetes sammudes: kiirem lubade taotlemine, riigile ja investorile kasulik tulustabiliseerimise süsteem, toetus kaasrahastuse taotlemisel ning elektrivõrgu arendamine.

Tänu kirjeldatud nutikatele ja rohelistele lahendustele teevad 55 protsenti rohepöördest ära tarbijad. Selle aluseks on targad energiavalikud ning usaldus lasta teenusepakkujatel oma nutikaid seadmeid tulusalt ja turvaliselt juhtida.

Riik saab tarkade lahenduste läbimurdeks anda vajaliku müksu

Ühel või teisel moel on riik tarbijate rohepööret aastate jooksul toetanud. Esimesena meenuvad päikeseelektrijaamde ja elektriautode toetusmeetmed. Taskukohase hinna ja võimalikult ulatusliku ühiskondliku mõju saavutamiseks tuleks edaspidi rohelise elektri tootmise või emissioonivaba autosõidu toetamise lisatingimuseks seada nende kasutamise läbi nutikate energiajuhtimislahenduste.

Elektriautode puhul on see tark laadimine, mis võimaldab leevendada tarbimistippe, soodustada roheelektri laadimist ja vähendada kulusid. Roheenergia tootmisel tuleks soodustada salvestite soetamist, mida koos päikesepaneelidega samuti võimalik vastu elektribörsi nutikalt juhtida.

Eesti ei ole nii rikas, et teha rumalaid otsuseid. Seetõttu ei tohi taastuvenergia investeeringuid edasi lükata. Meie siht on taastuvenergia tootmisega 2030. aastaks kogu Eesti elektritarbimine ära katta, et elektrienergia oleks taskukohane, roheline ja kättesaadav.
## Sissejuhatus:

user
Lahendused energeetikas ideaalilähedase olukorra saavutamiseks on tegelikult käegakatsutavad: digitaalne elektrisüsteem, nutikad teenused ja suuremahuline taastuvenergia tootmine koos salvestamisega. Mida targemaid valikuid praeguses energiakriisis teeme, seda kiiremini mustermaailmani jõuame, kirjutab Margus Vals.
assistant