messages: Vaata antud uudislugu ja koosta üks või kaks lauset, mis võtavad kokku selle sisu. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Tseremoonial tervituskõnega esinenud peaminister Andrus Ansip rõhutas, et laureaadid väärivad kogu Eesti rahva tunnustust kuid peaminister oli ka kriitiline, rõhutades, et ehkki me oleme Euroopa Liidus mitmes suhtes esimeste hulgas näiteks infokommunikatsioonitehnoloogia, investeeringute ja ka innovatsiooni poolest, kuid me oleme ikka veel paigaldamuja hulgas. Me oleme ikkagi veel kuskil ülemineku ajas, me ei ole kindlasti pärale jõudnud sinna, kuhu me jõudma peaks. Ma olen nõus nende inimestega, kes ütlevad, et Eesti eesmärgiks peab olema muuta meie riik innovaatilise kõrgtehnoloogia ja teaduse riigiks. See on õige tee. Kuid selle suuna valik nõuab meilt väga suuri pingutusi ja väga palju tööd. Poole miljoni krooni suurune riigi teaduspreemia määrati tänavu Jaan Einastole, Maret Einastule, Enn Saarele ja Erik Taagole töö eest tumeaine avastamine galaktikate ümbruses ning universumi kärgstruktuur. Mida see töö Eestile annab, Jaan Einasto? Ta annab seda infot või teadet, et Eestis on võimalik teha teadustööd täiesti maailmatasemel, täiesti võrdväärsed teiste teiste maade teadlastega. Kaua aega teilt selle töö tegemine võttis tegelikult Eesti astronoomia koolkonna rajaja Ernst Öpik 1915 oli tema esimene töö ja see oli just samale probleemile pühendatud. Seda me oleme arendanud edasi, see on üks töö, mis võttis, noh, umbes pool sajandit. Wiedemanni keeleauhinna üle andes ütles haridusminister Mailis Reps Alles siis, kui komistad igal sammul keskpärasusele, saad aru, kui harukordne seis, sest ilmas on kombinatsioonil töökusest, andekusest ja missioonitundest. Kui me mõtleme täna, mida on saavutanud meie teaduslaureaadid, on meil õigus ja rõõm tunda, et sellel väikesel rahval ja riigil võivad olla tõesti suured esindajad, kes suudavad anda rahvusvaheliselt tunnustatud panuse üldisesse kultuurivaramusse. Wiedemanni keeleauhind määrati sel aastal Kristiina Rossile austust vääriva töö eest eesti keele grammatika, kirjakeele arengu ja emakeelse piibli tõlkeloo uurimisel ning meisterlike tõlgete eest. Preemiat vastu võttes osutas Kristiina Ross sellele, et viimasel ajal on seoses üleilmastumisega saanud järjest tungivamaks vajadus tutvustada Eesti kultuuri rahvusvaheliselt, enamasti inglise keeles. Paraku on selle vajadusega seoses kultuuripoliitikas mõnikord maad võtmas arusaam, et päris teadus saabki olla ainult inglise keeles. Pole vaja olla selgeltnägija mõistmaks, et niisuguse suhtumise jätkudes lakkab eesti keel teaduskeelena toimimas, aga siis lakkab ta toimimas ka täisväärtusliku kultuurkeelena ja järelikult ka täisväärtusliku riigikeelena. Kristiina Ross avaldas lootust, et Eestis tehtavad teadustööd ei hakata siiski võõrkeelestama. Riigi kultuuripreemia said tänavu Ita Ever, Eino Tamberg ja Mats traat. Ita Everile on see nädal olnud täiesti eriline, kuna talle anti ka Tallinna vapimärk. Kui ma olen südamest väga õnnelik ja väga-väga-väga rahul ja vaadake, see kõlab niimoodi elutöö, ma küsisin kelleltki, et kas ma pean nüüd ära minema teatrist siis, et tähendab elutöö on tehtud. Lase nüüd nüüd jalga. Aga ei, mitte seda, aga no muidugi, see oli mulle siiski üllatus, ma pean ütlema, sellepärast et noh, kui ma niimoodi mõtlen, et niisugusi minuealisi võib-olla teatriringkondades, et nüüd nii mitmeid ehk ei ole. Aga no igal juhul ma olen igatahes väga väga-väga-väga õnnelik.
messages: user
messages: Anti kätte riiklikud preemiad.
messages: assistant