messages: Analüüsi uudist ja koosta sellele lühike, ühe või kahe lausega kokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Eesti hea käekäik on ka praeguse valitsuskoalitsiooni tegevuse aluseks ja niisugusena kirja pandud koalitsioonilepingusse. Veel enam. Kõik vabariigi valitsuse liikmed on siinsamas saalis teie ees andnud ametivande mida lubatagu meeldetuletuseks tsiteerida. Tõotan pühalikult jääda ustavaks Eesti vabariigi põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu Eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele. Sellest tõotusest olen peaministrina valitsust juhtides kinni pidanud, selle tõotuse täitmiseks on koostatud koalitsioonileping ja valitsuse tegevuskavad. Koalitsioonileppes antud lubadustest pole valitsus taganenud ning on tõsist tööd teinud nende täitmiseks. Ja nüüd kirjutavad umbusaldajad selle kohta, et valitsuse tegevus on muutunud ohtlikuks. Nende ilmselt siiski on siin mõeldud Eesti rahvast reaalsele eksistentsile. Need on väga rängad sõnad mille ütlejatel ei ole vist meeles mitme võõra võimu poolt meie rahvale põhjustatud häving viimase 800 aasta jooksul. Väita, et Eestis toimuv on muutunud ohtlikuks eesti rahva reaalsele eksistentsile tähendab mitte ainult taasiseseisvunud Eestis mitmete valitsuste ja valitsuskoalitsioonide peaasjalikult aga kogu rahva poolt tehtud töö maha kriipsutamist. See tähendab ka kogu Eesti ajaloo eitamist. Asjade õigesse proportsiooni panekuks aga meenutaksin põgusalt sedagi, milline oli olukord Eestis sellel opositsiooni kuldajal ehk enne Mart Laari teist valitsust 1999. aasta aprillis ja milline on ta praegu. Esimese kvartali majanduskasv aastal 1999 oli miinus 3,3 protsenti. Majanduskasv aasta 2000 neljandas kvartalis oli statistikaameti esialgsete arvutuste järgi pluss 5,9 protsenti. Eelarve puudujääk 1999. aasta esimeses kvartalis oli IMF-i andmetel 8,2 protsenti. Praeguseks on riigieelarve taas tasakaalus ja üle jõu elatakse. Uste süsteem on mitmel viisil täienenud, tõstetud on tulumaksuvaba palga miinimumi. Alates kolmandast lapsest saab pere lisaks ka maksuvaba miinimumi. Kehtestatud on lapse hooldust su ning erakorralised toetused suurtele peredele. Piima kokkuostuhind, lugupeetud põllumehed. 1999. aasta alguseks oli kroon ja 25 senti liitri eest. Täna on see kolm krooni ja 30 senti liitri eest. Kaks aastat tagasi oli mootorkütustele kehtestatud inimeste taluvuspiiri ületav aastast aastasse kasva aktsiisimaks. Muutsime seadust, nii et praegu on meil Baltikumi odavam kütus. Meie põllumajanduse väljavaated olid tollel ajal karmid. Põllumajandussaaduste eksport oli sisuliselt kokku varisenud. Nüüd ulatus toiduainetööstuse ekspordimahu kasv Euroopa Liidu suunas möödunud aastal tervelt 527 miljoni krooni ehk 73 protsendini võrreldes 99. aastaga. Rõhutan, et see on seotud valitsuse otsusega, mille tulemusena Euroopa Liidu riikidega erinevalt varasemast võrdsetel alustel suhelda se. Kaks aastat tagasi oli meie rahvusvaheline positsioon ebakindel. Üheksaks oleme astunud väga olulisi samme meie rahvusliku julgeoleku kindlustamiseks pikas perspektiivis. Oleme lubanud viia Eesti valmisolekusse liitumiseks Euroopa Liiduga ja see tegevus on olnud edukas. Eesti on praegustest kandidaatriikidest läbirääkimistel pea kõige kaugemale jõudnud. Kas liituda või mitte, otsustatakse seejärel referendumil, kus otsuse langetamine on sisuliselt sama kaaluga kui põhiseaduse ülehääletamine 1992. aastal. Kõhklused ühiskonnas enne otsustavat sammu on mõistetavad, sest hetkel ei ole veel teada kõik, mida see samm kaasa toob. Aga teada on see, kuhu me võime tagasi langeda ja arvan, et väga vähe on neid, kes valiksid elu, mida elasime näiteks 20 aastat tagasi. Meile võib ju tunduda vahel, et Eesti julgeolek on praeguseks küllaldaselt tagatud. Meenutan, et samasugune illusioon valitses sõjaeelses Eesti vabariigis ja siis viis väga raskete tagajärgedeni. Sama viga me mingil juhul korrata ei tohi. Kaks aastat tagasi meil praktiliselt puudus võimalus saada kutset NATOga liitumiseks 2002. aastal. Praeguseks on see võimalus olemas. Riigikaitse ülesehitamiseks vajalike kulutuste tegemine on üks selle valitsuse kõige raskemaid eelarve otsuseid. Aga need kulutused on tehtud. Sest vaid riike, kes tahavad end ise kaitsta, kes iseendast lugu peavad, austatakse ka maailmas nii läänes kui ka idas. Tahan veel kord rõhutada, et riigikaitse arenguks vältimatud eelarvelised kulutused on kantud sellesama valitsuse poolt kes on lubanud elanike maksukoormust mitte tõsta ehk teha sama rahaga rohkem ja paremini. See lubadus on samuti täidetud. Edusammud rahvusvahelisel tasemel ei tähenda aga loomulikult tingimusteta rahulolu sotsiaalse ja majandusliku olukorraga meie riigi sees. Valitsus juba praegu saab järjest rohkem keskenduda neile probleemidele, mis meie igapäevaelus end igaühele valusasti tunda annavad. Mitmele põletavale küsimusele on umbusaldus avalduses ka viidatud. Ja nende lahendamine peaks tõepoolest olema meie ühine ülesanne. Probleemide lahendamise nimel teevad paljud inimesed iga päev tööd et kahandada tööpuudust, luua eeldused rahvastiku kasvuks, kindlustada ühtlane regionaalareng, viia kiiresti ja selgelt lõpul uuendused, mis aastateks venima jäänud. Valitsus on endale väga selgelt teadvustanud, et Eesti lähituleviku küsimus number üks on tööhõive. Ühiskonna ühe osa kasvanud rikkuse taustal mõjuvad teise osa väikesed sissetulekud sotsiaalse ebaõiglusena. Tööhõive ja majanduskasv on sissetulekute kasvu võti. Just tööpuudus on see tegur, mis lase ei majanduskasvul ega reaalpalga kasvul kajastada üldise heaolu tõusuna. Tööpuuduse käsitlemisel on viimase kümnendi jooksul olnud palju pealiiva alla matmist ootuses ja lootuses, et edukas majandus areng toob kiiresti kaasa tööpuuduse vähenemise ja teised soovimatuses tunnistada tegelikkust. Tööpuuduse hüppeline kasv arvudes toimus 1999. aasta esimeses kvartalis. Ehkki probleem ise oli süvenenud eelnevate aastate jooksul, otsustasime lõpetada pea liiva alla peitmise ning avalikult tunnistada, kui palju Eestis tegelikult töötud on, muutes 2000 aasta esimesest oktoobrist töötute registreerimise korda. See on kaasa toonud seni end mitte töötuks registreerinud inimese registreerumise ning probleemi täies ulatuses teadvustamise. Teame nüüd ka seda, et tööpuudus on eriti terav noorte hulgas mis näitab, et selle põhjuseks on kutsehariduse senise süsteemi ja kvaliteedi sobimatus majandusarenguga. Valitsus on otsustavalt asunud seda olukorda muutma. Kõik need protsessid koostöös erasektoriga on käivitunud aastal 2000. Ka kutseharidusreformil on hoog sees. Aga valguskiir ei ole veel nii tugev, et seda julgeks oma ennustustes kajastada lähisaastate tööpuuduse prognoosi. Seetõttu on valitsus astunud samme töötute sotsiaalkaitse parandamiseks töötustaatuse pikendamise, ümberõppe tõhustamise ja kavandatava töötuskindlustuse süsteemi abil. Eesti arengul me teame, on olnud omad varjupooled, üks neist on regionaalsete erinevuste kasv. Regioonide ühtlasema arengu nimel oleme kõik ettevõtluse tugistruktuurid koondanud ühte regionaalselt kättesaadavasse süsteemi. Koolivõrgu korrastamisega üritame tööandjatele regioonides koolitada paremat tööjõudu Euroopa Liidu regionaalprogrammides osalemiseks, olema üles ehitamas vajaliku struktuuri. Samas on mitmed hästi mõeldud, kuid ebaõnnestunud realiseeritud otsused nagu näiteks reisirongiliikluse korraldamine asunud tõsiseks regionaalpoliitiliseks veaks. Tehtud otsuste tagajärjed on esialgsete ootustega võrreldes tõsisemad ja vähemalt valitsuses ei tunne keegi selle üle rõõmu. Aga me teame, et vigu saab parandada ja reisijateveo küsimuses on see teatavasti ka riigikogu päevakorras. Eile asutas riigikogu Eesti ühiskonna jaoks väga olulist küsimust vanurite olukorda. Elanikkonna vananemine, me teame, on kogu Euroopa kultuuriruumile iseloomulik nähtus. Kuna soovime kindlasti, et Eesti inimeste eluiga kasvaks, tuleb olla valmis ka selleks, et inimeste vanaduspõlv igati täisväärtuslik oleks. Keskmise eluea kasv tähendab pensioni ja elanike osakaalu suurenemist ühiskonnas. Kahe viimase aasta jooksul on sündimus Eestis kasvanud, kuid sündivate laste arv on kahjuks veel kaugel sellest tasemest, mis vääraks ühiskonna vananemist. Järeldus just selle teadmisega kooskõlas peavad olema üles ehitatud peretoetuste, sotsiaalhoolde ja pensionisüsteemid. Mitmed jõukad riigid USA-st Saksamaani peavad lähiaastatel pensionile, siirdujate lootusi petma. Eesti pensionireform valib õnnestumise korral algusest peale teise ja kindlama tee. Pensionäride olukorra parandamiseks on loomulikult palju veel ära teha, osaliselt leevendab olukorda pensionite indekseerimine, mis järgmisel aastal toob kaasa pensionitõusu. Võtaksin aga üles veel ühe umbusaldusavalduses mittemainitud probleemi. Avatud maailmas konkureerib Eesti teiste riikide ja rahvastega. Ka selles küsimuses on võtmesõnaks haridus. Teadusesse ja arendustegevusse paigutame ressursse veel liiga vähe. Valitsus on otsustanud seetõttu järsult suurendada investeeringuid teaduses se innovatsiooni. Meil on Eesti oma projektidega üleeuroopaliselt tubli olnud, kuid nii valitsus kui akadeemiline üldsus on teadvustanud muutuste vajalikkuse. Teiste sõnadega on loodud alus loobumiseks ebameeldivast kompromissist taseme ja hulga vahel. Meie ülikooli ja teadusvõrgus, teadus ja arendustegevuse strateegia on riigi poliitilises päevakorras kindlasti üks lähiajal tähtsamaid küsimusi. Selle kõige taustal ja nende probleemide taustal, mida kõik mõlemad osapooled siin riigikogus tunnistavad on natukene kurb tõdeda, et umbusaldajad on jätnud täpselt sõnastamata, mida õigupoolest vaidlustatakse. Kui on tekkinud mingi põhimõtteline vastuseis käimasolevatele veel lõpule viimata uuendustele, siis peaks ka nii ütlema poliitilist debatti koalitsiooni ja opositsiooni vahel kujutan ette vaidlusena konkureerivate programmide üle. Kui opositsioon on revideerinud oma kunagist seisukohta suurettevõtted erastada, siis ootan huviga alternatiivprogrammi ühelauselist mõtteavaldust. Mõne erastatud ettevõtte taasriigistamiseks ei saa ma kahjuks programmiga või kavana käsitleda. Võiks oletada, et opositsiooni õilis soov on saavutada edu ja heaolu Eestis kiiremini, kui praegune koalitsioon oma realistlikus valitsus programmis on kavandanud või oodatakse, et nelja aasta peale kavandatud oleks poole ajaga saavutatud. Aga praegune valitsus teeb seda, mida on lubanud selle ajaga, mis lubatud. Praeguse koalitsiooni võimule tulles seadsime endale eesmärgiks seista eetilise Eesti eest ja võidelda korruptsiooni vastu. Valitsus on veendunud, et avalikkuse kontroll on parim vahend selle saavutamiseks ja seetõttu oleme ka palju panustanud kontrolli võimaldavate uute tehnoloogiate kasutamise vastu võetud avaliku teabe seadus teenib neid samu eesmärke. Riigieelarve koostamine ja selle põhiliste eelistuste tutvustamine ajaliselt järjest varem on muutunud ligi elavat läbipaistvamaks. Alates esimesest aprillist avalikustati riigiametnike palgad. Esimene ehmatus. Sellest oli küll suur, et see teenib ikka sedasama eesmärki muuta riigi valitsemine ja juhtimine senisest läbipaistvamaks. Võõrandumine on küsimus inimsuhetest, mille usalduse taastamine, nagu teame, on aega nõuda. Arvan, et usalduse taastumiseks on tähtsam tegeleda haridus ja sotsiaalprogrammidega kindlustada riigi majanduslik areng, mitte aga loota tühjale propagandale. See ei tähenda loomulikult, et valitsus ei peaks oma tegevust rahvale paremini selgitama, probleeme kiiremini lahendama ning rohkem tegelema avameelse enesekriitikaga. Umbuset põhiliseks etteheiteks valitsusele paistab olevat see, et kõigi langetatud strateegilise tähendust kandvate otsust see mõju ei ole Eestis veel kätte jõudnud. Jah, ei saagi olla, Eestil jääb vaid kaheksada kaotatud aastat. Praegune valitsus oleks kindlasti väga rõõmus, kui kutseharidussüsteemi ümberkorraldamist oleks alustatud viis aastat varem, kui seda tehti. Siis oleks esimesed õppekäigud ettevõtjatega koostöös valminud mõistlike õppekavade alusel õppijaid juba tööturul ning me näeksime reaalset tulemust ning olukorra järsku paranemist noorte tööhõives. Aga neid tulemusi tuleb kahjuks veel oodata. Ka pensionireformi läbiviimist võinuks alustada samal ajal. Sama puudutab suurettevõtete erastamist. Nii elektrijaamade kui Eesti raudtee puhul on protsess veninud aastaid. Valitsuse kohustus on need protsessid lõpule viia. Elektrijaamade puhul on seda ka tehtud. Eesti raudtee saab lõpliku hinnangu anda pärast tamist lepingu allakirjutamist, mis loodetavasti toimub kokkulepitud ajakavade järgi. Minu arvates ei ole enne protsessi lõppu võimalik midagi õnnestunuks või ebaõnnestunuks kuulutada. Austatud riigikogu. Valitse tegevuse algusest on kaks aastat möödas, kaks aastat on veel ees. Selle aja sees tuleb alustatud lõpule viia. Piiratud aja tõttu nimetan vaid märksõna täna, millele valitsus edasises keskendub. Need on pensionisüsteemi ümberkorraldamine, mis võimaldab nii vabatahtlikus, korras kui kohustusel igaühel inimväärse pensioni kogumises osaleda. Haldusreform, mille tulemusel inimesed hakkavad saama rohkem ja kvaliteetsemat avalikku teenust, väiksema raha ja ajakuluga. Uuendused tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse korralduses, mis kindlustavad inimestele parema ravi ja tagavad võimaluse selleks ka väiksema maksevõimega inimestele. Kutsehariduse reformi lõpetamine ja kõrgharidussüsteemi korrastamine, mille tulemusel omandatud haridusest on ka töölustasu kohalike omavalitsuste rolli ja võimaluste suurendamine kohaliku elu korraldamisel mis suurendaks inimeste võimalusi oma elu ise rohkem korraldada. Sisekontrolli rajamine avalikus sektoris. Riigi raamatupidamise korrastamine, ettevõtluse tugisüsteemi koondamise lõpetamine ja rakendamine tööle efektiivse teenindusorganisatsioonina, maaelu arengukava realiseerimine, valmistumine liitumiseks Euroopa Liidu ühtse põllumajanduspoliitikaga keskkonnahoidu väärtustava ettevõtluse soodustamine, mille tulemusel me ei jäta tulevastele põlvedele saastatud maad, mis kahjuks meile on jäetud. See on suur töö, mida valitsusel üksi teha on raske, kui mitte võimatu. Viitasin ülalpool vajaduse sisulise poliitilise debati järele, mille aluseks on erakondade selgelt sõnastatud programmid ja kavad ühe või teise riigielu probleemi lahendamiseks. Kogu maailmas on tavalised, pikaajalised, kogu ühiskonda puudutavad otsused räägitakse läbi kõigi parlamendis esindatud poliitiliste jõudude poolt. Sellest debatist on meil siiamaani ilmselt puudu olnud, kuigi esimesed positiivsed sammud on siingi astutud. Püüdkem siis ühiselt edasi pürgides täita seda vannet, mida me oma rahvale andnud oleme ning pühendada oma jõu Eesti rahva heaolu ning tuleviku talle tagamisele. Tänan tähelepanu eest.
messages: user
messages: Peaminister Mart Laari kaasettekanne.
messages: assistant