messages: Uurides uudislugu, loo sellele ühe või kahe lausega lühikokkuvõte. Vasta eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  See dokument pole mõeldud muutma olukorda paari-kolme aastaga, vaid pika aja jooksul, kuid me peame alustama kohe, sest oleme kaotanud palju aega, ütles professor Marju Lauristin, kes esindas täna eksperte, mis taustalt need viis väljakutset kujunesid. Marju Lauristini sõnul orienteerub Eesti haridussüsteem liigselt keskmisele ja ses suhtes näeme head välja, kuid samas on meil liiga suur hariduseta või ebapiisava haridusega inimeste hulk kuid vähese rahvaarvuga Eestis peab suurem osa rahvast jõudma tippu, et püsida ses maailmas konkurentsis. Tippe on meil vähe ja need tipud on madalad. Professor Lauristini sõnul tegeleb meie haridussüsteem suure osa potentsiaalse võimekuse kõrvaletõrjumisega. Selle asemel et kogu ühiskonna võimekust koguda ja arendada. Mida siis peaks tegema? Kõigepealt peame jõudma tagasi isiksuse arendamise juurde, ütles professor Lauristin. Haridus on ikkagi isiksuse arendamise keskkond, see ei ole ainult ainete õppimise teadmiste saamise keskkond. Teine valus küsimus on õpetaja ettevalmistus. Õpetajakoolituse sisu õpetajakoolituse noh, staatus, õpetajakoolituse ressursid õpetajakoolituse eesmärgil. Ja väljalangevus ehk suur hulk ebapiisava haridusega inimesi. See, et meil on tekkinud harimatute alamkiht, mis koosneb suurel määral meestest ja see on paljude probleemide üks allikaid kuritegevuse probleemidega, alkoholismi probleemidega, perekonnalagunemise probleemide lastega, järjekorrad, probleemide üksallikaid ja teistpidi haritud naiste ülejääk, siis lähevad välismaale ja rahva jätkusuutlikkuse seisukohast kahtlemata väga noh, halb tendents. Haridus peab olema teadmusühiskonna ja innovaatilise majanduse mootor ja pidama silmas kolme väärtust isiku arengut ja vajadusi, kultuuri, keskmist ning majanduse arengu vajadusi. Ning lõpuks peab digikultuur kujunema Eesti kultuuriruumi osaks, mida ta praegu ei ole. Võimalused, mis on virtuaalkultuuri loovuse suurendamiseks innovaatiliseks otsinguliseks, tegelikult ei realiseeru läbi hariduse. Haridus ja teadusministri Jaak Aaviksoo sõnul kirjutas ta sellele dokumendile kohe alla. Aga poliitikas tuleb teha valikuid ja neid piiravad ressursid. Mul oleks olnud hea meel, et ma oleks siit leidnud ka selle osunduse, et me ei ole võib-olla alati pööranud piisavalt tähelepanu, kas täiendavad investeeringud annavad ka väljundit seda, mida loodetakse. Ma arvan, et tuleks kokku leppida enamus natukene, võib-olla kui selles strateegias ja mis sellest edasi saab, et kuivõrd on elus elus dokument. Väga paljud strateegia meil paraku ei ole elust ja sinna investeerimine on kindlasti palju tulemuslikum, kui, kui ütleme, formaalse heakskiidu tagamine.
messages: user
messages: Anti üle Eesti haridusstrateegia aastani 2020.
messages: assistant