messages: Süvene antud uudisesse ja tee selle kohta lühikokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult ühe või kahe lausega!
  
  Tekst:
  
  Pühapäeval tabas Pärnu vihmasadu, mis kattis tänavat pahkluuni ulatuva veekihiga. Pärnu tänavate vee juhtimise eest vastutava ettevõtte Pärnu vesi. Tehnilise teeninduse juht Roman Vaba rääkis, et intensiivse vihma järel on mõneks ajaks vee tänavatel püsimine paratamatus. Pärnu puhul ma ei nimetaks seda üldse probleemiks, sest et noh, neid juhtumeid, mida me siin klassifitseerime üleujutustena on minu kogemuse põhjal siin viimase viie aasta jooksul aastas üks kuni kaks korda ja tavaliselt on see mõju kuskil noh, sirka poolest tunnist kuni ühe tunnini. Tallinnasse jõudis suurem vihmasadu esmaspäeval. Ühtlast pahkluuni ulatuvat veekihti küll ei tekkinud, kuid väikeste tiikide suurustest lompidest läbi sõitvad autod katsid veega võrdselt nii jalakäijad kui kõrval sõitvate autode esiklaasid. Tallinna keskkonna ja kommunaalameti juhataja asetäitja Tarmo sulg rääkis, et siin-seal on loodud eri lahendusi, kuid täiesti lahti sellest probleemist ei saa kunagi. Sellist võimalust, et kõik vesi on nüüd kohe tänavamaalt asfaldi pinnalt kuhugi ära juhitud, sellist võimalust puhtfüüsiliselt ei ole olemas. Tallinna tehnika kõrgkooli teedeehituse lektori Sven Sillamäe sõnul on probleem aegunud süsteemides. Võiks öelda jah, et see, see paraku on täna paratamatus, et need vihmavee ärajuhtimise süsteemid, kollektorid, torud, noh, kogu see on ju dimensioonitud siin ajaloolistele andmetele tuginedes ja tahame seda või mitte, et ilmastik on, kliima on meil muutunud ja muutumas ja, ja paraku on niimoodi, et on neid äärmuslike ilmatingimusi rohkem ja nendega siis omal ajal ei ole osatud arvestada. Lihtsamaid lahendusi on laias laastus kaks haljasalade loomine, mis imaks vee otse maa sisse ning ajutised kollektorid teede või majade all, rääkis Sven Sillamäe. Kui me kaotame pinnalt betooni asfaldiga ja kõik jätab selle vee, mine peale aga kui meil on taimestiku rohkem, siis, siis see aitab hajutada seda koormust, mis tänavatele tuleb ja võib olla veel, mida saaks teha, on sellised ajutised kollektersüsteemid, mida saab blokaalset ehitada teede alla. On olemas ka ka eramajadele või eraklientidele sellised maa alla paigutatavad ajutised imbväljakud. Teoreetiliselt võiks neid ka planeerida tee alla, ehk siis mis võtaks ühe korraga selle väga suure sademete hulga vastu, mahutakse sinna tee alla, ajutistesse, mahutitesse ja siis aja jooksul siis kui ülejäänud kollektorisüsteem suudaks selle vastu võtta. Isa ütleb selle ära. Tallinna keskkonna ja kommunaalameti juhataja asetäitja Tarmo sulg rääkis, et kuigi selleks nädalaks on suured vihmad tõenäoliselt möödas, siis probleem on püsiv. Torm on väga keeruline ette ennustada ja kui nad tulevad, siis, siis see ongi see kliimamuutustega seonduv valingvihm mille jaoks ei ole täna ükski linn maailmas valmis.
messages: user
messages: Paduvihmadega tekkivad üleujutused linnatänavatel on ilmselt paratamatus, sest linnade sadeveesüsteemid jäävad loodusele alla.
messages: assistant