messages: Tutvu uudislooga ja esita sellele vastav lühikokkuvõte ühe või kahe lausega. Vasta alati ainult eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  20 aastat, mil Eestis on toiminud riikliku lepitu ja institutsioon, on lepitusi kokku olnud 161. Kõige pikemad protsessid on kestnud kaks aastat. Keskmine lepituse pikkus on kolm kuud. Rohkem kui pooltel juhtudel on pöördumise põhjus olnud rahulolematus palgatingimustega. Praeguse riikliku lepitaja nõunik, kuid ka ise seda ametit pidanud Raivo Paavo usub, et ka tulevikus jääb institutsiooni peamiseks rolliks töötülide lahendamine. Praegu on ettevalmistusel seaduseelnõu, mis näeb ette ajutiste komisjonide loomise riikliku lepitaja juurde. Raivo Paavo. Praegu ju valmistatakse minu teada uuesti ette seda eelnõud, mis eelmine riigikogu vastu ei võtnud, seal eelnõus oli nagu ette nähtud ka institutsiooni tegevuse natukene laiendamine, aga laiendamine on ikkagi seotud kollektiivsete küsimustega, mitte kuskile mujale oleksid tulnud, täiendavad sellised võib-olla komisjonid, mitte alalised, aga, aga sellised töögrupp, et kui näiteks ju siin kusagil ikkagi on näha, et mingi töökatkestus võib tulla, vot siis me peame teadma, mis on see miinimum, mis igal juhul, kas transpordis, tervishoius, energeetikas tuleb tagada ja vot need on niisugused asjad, mis võiks sellised komisjonid olla, mis seda juba ennetavad, Need miinimumid on välja töötatud ja et siis ei peaks hakkama sellega tegelema. Kõik tervishoiusektori seitse suurt üleriigilist lepet on sündinud riikliku lepitaja vahendusel. Kunagise Eesti tervishoiutöötajate ametiühingu liidu juhataja Piret Kruuser tõdeb, et aastate jooksul sõlmitud kollektiivlepingud on oluliselt muutunud. Kui alguses me rääkisime ainult töötasust, siis praegu me juba räägime töökoormustest. Me räägime täiendõppest, et on lisandunud sellised töö ja puhkeaja tingimused, mida algaastatel ei olnud. Et nad on kindlasti läinud. Et me oleme läinud kindlasti palju konstruktiivsemaks, me oleme õppinud oma eelnevatest vigadest, me oskame ka ette näha oma protsessi, kuidas me neid läbirääkimisi peame. Kui alguses me õppisime, olime nagu õpipoisid, siis me oleme juba õpipoisidest muutunud sellideks, et me oleme juba kogemusi omandanud. Eestlastel suurt streigiusku ei ole, tunnistasid täna nii töötajad kui tööandjad. Siiski võinuks mõni tüli vahemeheta hullemini lõppeda, nendib Eesti rõiva ja tekstiililiidu juhatuse esimees Meelis Virkebau. Kas töösuhted võivad tulevikus keerulisemaks muutuda? Ma ei arva, et nad jäävad keerulisemaks, aga nad muutuvad. Ma arvan, et tulevikus on vähem probleeme üksikute ettevõtetega. Aga probleeme võib tulla erinevate eriala ühenduste erialaliitudega. Üks põhiprobleem on sama on inimeste palgad teatavatel erialadel. Kui kui palgakasv ei vasta töötajate ootustele, siis see ongi ikkagi üldjuhul konfliktide põhjus.
messages: user
messages: Riikliku lepitaja roll ühiskonnas on 20 tegevusaasta jooksul muutunud - kriiside lahendajast on saanud rohkem kriiside ennetaja. Selle põhjus on tööturu osapoolte omavaheliste suhete küpsemine.
messages: assistant