messages: Uurides uudislugu, loo sellele ühe või kahe lausega lühikokkuvõte. Vasta eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Valitsuse määruses on pikk nimekiri psüühika ja käitumishäiretest, millel kannatajale relvaluba anda ei tohi ja need häired peaks psühhiaater vastuvõtu käigus üles leidma, räägib politsei ja piirivalveameti põhja prefekt Kristian Jaani. Meie peame usaldama täna, et kui perearsti tõend meieni jõuab, on see protsess selliselt läbi viidud, et me saame olla veendunud, et inimene vastab nendele nõuetele, mis relvaseaduses on toodud. Perearstid rääkisid 2004. aastal riigikontrollile, et psühhiaatril pole võimalik lühikese vastuvõtu jooksul kõiki häireid tuvastada. Viljandi psühhiaatriakliiniku juhataja Madis Parksepa sõnul pole nende töö vahepeal lihtsamaks muutunud. Ühe vastuvõtu käigus on võimalik kindlasti vähemalt kahtluseni jõuda tõsise või raske psüühikahäire esinemises, aga kergemad varjatumad, psüühikahäired, näiteks teatud isiksushäired ühe või isegi mõne vastuvõtuga tegelikult ei ilmne, eriti kui inimene ise on motiveeritud neid sümptomeid varjama. Arsti ei pruugi aidata ka see, kui varem diagnoositud psüühikahäired on kirjas tervise infosüsteemis. Praegu tõesti on inimesel õigus või võimalus digiloos oma kõik terviseandmed nii-öelda lukku panna ja tal ei ole otsest kohustust neid andmeid avalikuks teha. Madis Parksepp rõhutab, et suurem osa psüühika või käitumishäiretega inimestest ei ole kunagi vägivaldsed. Veel enam suurem osa kuritegudest pole kuidagi psüühika või käitumishäiretega seotud. Lisaks kognitiivse võimekuse hindamisele või psüühikahäire olemasolu hindamisele on üsna puudulik praegu selline ohuhinnangu andmine inimese võimalikule siis ütleme kas siis vägivaldsele või kuritegelikule käitumisele ja mõneti ei olegi see isegi meditsiinisüsteemi võimekus seda lahendada, et see hinnang peaks tulema kusagilt mujalt ja kindlasti ei saa seda hinnangut anda meditsiinisüsteem, kui meil sellekohased andmed puuduvad. Samas ei liigu info sujuvalt ka juhul, kui inimesel juba on relvaluba. Riigikontroll märkis 2004. aastal, et kui relvaloa omanikul avastatakse loa saamist välistav psüühika või käitumishäire peaks arstil olema kohustus sellest politseile teada anda. Aga relvaloast psühhiaatrile rääkimine on taas inimese enda valik. Samuti ei jõua politsei nii automaatselt info kui inimese terviseandmetesse on tehtud märge psüühikahäire kohta. Kindlasti üks parandusvõimalusi oleks läbi mõelda ja millistel tingimustel neid registrid omavahel andmeid vahetavad ja kuidas seda vajalikku infot nagu üles leida. Kristian Jaani ütleb, et tehniliselt oleks erinevate registrite ühendamine kindlasti võimalik. Samas on terviseandmeid koondav register Eesti seadusandluses üks kiivamalt kaitstud andmekogusid jaani tõdeb, et andmekaitseküsimused on sees arutelus olulised. Aga nendest peaksime me tegelikult saama üle, kui me räägime sellest, et me anname inimesele õigusi kasutada näiteks nagu tulirelva.
messages: user
messages: Relvaloa taotleja psühhiaatrilisel kontrollil on tänaseni samad takistused, mis 15 aastat tagasi. Ehkki politsei toetub relvaloa andmise üle otsustades psühhiaatri hinnangule, pole aastatega suudetud lahendada küsimust, kuidas peaks psühhiaater lühikese vastuvõtu käigus inimese tervisehädad üles leidma. Suuresti sõltub see inimese enda aususest.
messages: assistant