messages: Süvene antud uudisesse ja tee selle kohta lühikokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult ühe või kahe lausega!
  
  Tekst:
  
  Loomakaitseorganisatsioonid tegid 2012. ja 2016. aastal ja ka tänavu valitsusele ettepaneku seadust muuta, et rohkemad looma väärkohtlemiste juhtumitest jõuaksid kriminaalmenetluseni. Eelmisel nädalal rääkisid loomakaitsjad ERR-ile, et et politsei võtab menetlusse vaid ühe protsendi nende esitatud avaldustest. Põhjuseks peavad nad hägusat seadustiku, mis võimaldab ametnikel liiga kergekäeliselt kriminaalmenetlust mitte alustada. Justiitsministeeriumi karistusõiguse ja menetluse talituse nõunik Marko Künnapuu selgitab. Juhul kui siis julmal viisil või avalikus kohas see looma kohtlemine toimub ja peaks alustatama kriminaalmenetlus. Ehk siis, kui ta paneb selle toime kohas, kus on juurdepääs ka teistele isikutele, et sellega ta siis nagu näitab oma hoolimatut suhtumist kogu õiguskorra osas. Selline tegu nõuab suuremat hukkamõistu. Künnapuu tõdeb, et see, kust algab looma kohtlemine julmal viisil, on praegu praktikas üsna hägune. Näiteks juhtumid, kus mees peksis oma kassi rusikaga näkku ja viskas ta aknast alla, ei pidanud politsei nii julmaks, et olla kuritegu. Ja kuigi mees näitas oma tegu sotsiaalmeedias paljudele jälgijatele, ei arvestanud politsei ka avaliku koha kriteeriumid. Mitmete selliste juhtumite tõttu on loomakaitsjad teinud ettepaneku seadust selgemaks muuta. Ministeerium ettepanekuga ei nõustu. Mis iganes me sinna kirjutame, teatud selline tõlgendus või kaalutlusruum jääb sinna alati, et kui üks ametnik arvab ühtemoodi teine ametnik võib arvata natukene teistmoodi. Justiitsministeerium siin kindlasti mingisuguseid siduvaid suuniseid kehtestada ei saa. Tihti pole nende juhtumite puhul kedagi, kes saaks menetluse mittealgatamist edasi kaevata. Seaduslik õigus seda teha on vaid loomaomanikul, paljudel juhtudel on tema ise loomapiinaja. Mujal maailmas, näiteks USAs on selliste lahendite vaidlustamiseks loodud eraldi loomade advokaadi institutsioon. Eesti loomakaitseselts on teinud ettepanekuid, et samuti endale kaebeõigus saada. Marko Künnapuu selgitab, miks need kuhugi jõudnud pole. Kaedõiguse andmine noh, mis tahes kolmandatele isikutele, see võib tekitada veel siin täiendavaid probleeme ja ja seda kindlasti ei hetkel nimed vajalikuks. Ei, ei peaks. Kuigi ministeerium seadust muuta ei plaani, leiab künnapu, et politsei ja prokuratuur peaksid omavahel rohkem läbi arutama, milliste põhimõtete alusel nad seadust tõlgendavad. Võib-olla võiksid korraldada siis selliseid ühiseid, võib-olla mingisuguseid kohtumisi ümarlaudu proovida leida siis mingisuguseid lahendusi, kuidas seda praktikat ühtlustada?
messages: user
messages: Loomakaitsjad on aastaid kutsunud valitsust karmistama loomade väärkohtlemisega seotud seadusi.
messages: assistant