messages: Analüüsi uudist ja koosta sellele lühike, ühe või kahe lausega kokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Krimmi lääneranniku pere kovoje ehk ranna küla on 11. septembrini taas tõsine Eesti küla nagu siis, kui eestlased selle 140 aastat tagasi rajasid. See oligi esimene Eesti küla Krimmis. Siinse pansionaadi hoonel lehvivad praegu kõrvuti nii Eesti-Ukraina kui ka Krimmi autonoomse vabariigi lipp. Eestist on tulnud ligi 500 inimest, koorid, folkloori ja tantsuansamblid, solistid, keeleteadlased, välisharidus ja kultuuriministeeriumi esindus ja oma tervitused ka peaminister Mart Laar. Siin Krimmis elab praegu tuhatkond eestlast. Neist väga vähesed räägivad veel eesti keelt. Siinsamas peregovoes on 30 40 eestlast, kaheksa inimest saab läbi häda eesti keelega hakkama. Eestlasi elab veel kolmes külas. Krasno tarkas Pervomaiskojes ja Novo Estonia. Need on juba ammugi venestatud küla nimed. Algselt olid neil hoopis teised nimed. Teregovoje oli näiteks Samruk, eriti eesti nimi pole ju seegi, aga Krimmi tatarlaste alad need olidki, kuhu eestlased välja rändasid. Krimmi sõja järel ajas Venemaa tatarlased siit välja ja asustas siia oma alamaid. Eestlasi omakorda tõmbas siia lootus leida maad ja paremat elu pääseda teoorjuse ja mõisnike omavoli eest. Eesti keele Instituudi vanemteaduri, idaeestlaste uurija Jüri Viikbergi sõnul on Krimmi eestlaste saatus NSV Liidus olnud palju traagilisem kui näiteks Siberi või kaukaasia eestlaste oma. Siinseid eestlasi represseeriti tapeti, hävitati, aga tuhatkond on neid siin veel ja kuigi noored ei räägi enam eesti keelt, on just nende hulgas tärganud viimastel aastatel huvi Eesti ja eesti keele vastu tänu keelelaagritele Eestis. Tore oli kuulda, kuidas laste suvise eesti reisi muljetest elas ja innustus terve pere ja kogu küla. Seepärast on kohalikud eestlased taotlenud eesti keele õpetamist Aleksandrov ka gümnaasiumis ja haridusministeeriumi nõuniku Jüri Valge sõnul saab see tulevast õppeaastast ka teoks. See kokkusaamine siin pere kovojes aitab paljude arvates mõneti protsessi liikuma. Täna tõid bussid rahva eestlaste küladest perega vojese. Eile Krasno darkas oli põnev näha seda ootust ja elevust peetakse siin koos kontserte ja silmaneid ja aetakse tööasju. Ehk nagu ütles õpetaja Villu Jürjo siinsel surnuaial suvepäevi õnnistades. Meid pole nii palju, et ühtki kildu unustada. Krimmi eestlaste elu on ka palju vähem uuritud kui teiste idaeestlaste oma. Nii et tööpõld on lai ja eriti oodatakse, et ka ajaloolased lõpuks oma uurija panuse annaksid. Ilm on siin praegu suviselt soe, suvine põrgukuumus ja põud on leebunud 40 kraadi ja mitte tilkage vihma. Kogu suve jooksul kõrvetas maa nii tuliseks, et muna küpses ära, jutustas emma teermann Herman Krasno darkas. Nüüd on siin mõnusalt soe, kuigi tuuline. Riina Eentalu peregovoje Krimm.
messages: user
messages: Krimmis avati Krimmi eestlaste asunduse 140. aastapäeva pidustused.
messages: assistant