messages: Analüüsi uudist ja koosta sellele lühike, ühe või kahe lausega kokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Uus raudtee neelab hiigelkoguse materjali miljonites kuupmeetrit. Seda kulub teenindusteede täitmiseks, killustik graniiti läheb raudtee pallastiks ja killustiku muldkeha kaitsekihti, samuti hooldusteedesse. Eesti energia soovib müüa põlevkivi kaevandamisel tekkivat aherainet Rail Balticu ehituseks, selle asemel et avada uusi lubjakivikarjääre. Ehkki olemasolevat aherainet on Eesti Energia jäätmemägedesse kuhjatud nii palju, et sellega saaks katta uue raudtee. Kogu muldkeha rajamise mahud seavad kvaliteedinõuded üsna suure piirangu. Eesti Energia strateegiliste projektide direktor Andres Vainola ütleb, et siiski otse kogu aherainet raudteele vedada ei saa. Õige alus, materjal segatakse nagu pannkoogi tainas retsepti järgi kokku. Ehk kui te tahate raudtee muldkehasse, pange seda kihti nii palju siia, kui te tahate maantee viadukti teha, siis kasutage nii ja nii palju, kuidas me oma lubjakivi, milliste loodusvaradega või milliste ehitusmaterjalidega näiteks tsement segaksime, et saavutada siis raudtee muldes vajalik tugevus, konstruktsiooniline tugevus, suure tõenäosusega raudtee ballasti osa, ehk see osa, mis sinna rööpmate peale vahetult läheb sinna täna graniidile midagi alternatiivi leida on tõenäoliselt keeruline ja meie ambitsioon on minimaalselt Rail Balticasse müüa vähemalt neli miljonit tonni. Keskkonnakomisjoni esimehe Rainer Vakra sõnul saab põlevkivikillustiku kasutada siiski vaid teatud kihtides, sest näiteks ei talu see aine miinuskraade. Et antud juhul me ei räägi mitte mingil juhul põlevkivituhast, vaid me räägime konkreetselt aherainest ehk ikkagi sellest valgest kivist, mis tuleb koos põlevkivi kaevandamisega maa peale. Nii et see maht, mida võiks teoreetiliselt Rail Baltic'u puhul kasutada, on umbes neli miljonit tonni. Tallinna tehnikaülikooli majandusprofessor, Ülla erlich toob keskkonnaaspekti ja ütleb, et paekivi killustik on juba maa seest välja võetud ja temast ei olegi sisuliselt enam mingit kasu. Nüüd, kui see õnnestub transportida kuhu, kuhu seda on vaja, see tähendab Rail Balticu tammi ehk muldkeha ehitamiseks siis see hoiaks ära suure keskkonnakahju, mis tekiks hulga kaevanduste avamisega ehitatava raudtee lähiümbruses. Kui see materjal tähendab, kui seda liiva ga segada, siis oma tehniliste näitjate poolest on igati sobiv. Ütleme, tehnilisi takistusi, materjali kvaliteedilist nähtavaid takistusi ei tohiks selle materjali kasutamisel olla.
messages: user
messages: Eesti Energia soovib Rail Balticu trassi alusmaterjaliks müüa vähemalt 4 miljonit tonni põlevkivi kaevandamise jääke.
messages: assistant