messages: Analüüsi uudislugu ning kirjuta sellele üks või kaks lauset kokkuvõtteks. Vasta üksnes eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Kolmapäeval küsiti parlamendi ees seisnud rahandusministrit Martin Helmelt, kuidas on lood maasikakasvatajate palutud hüvitistega. Ma vestlesin sel teemal hiljuti maaeluministriga, kes ütles, et tema on neid kahjuanalüüse vaadanud ja tema ei näe seal, et oleks alust kahju hüvitamiseks, et seal on küll hirmus palju kokku kirjutatud erinevaid numbreid, aga et seda nagu ei ole tegelikult võimalik tõestada. No mis ma muud ütlen, eelarve on pingeline. Maaeluministeeriumi asekantsleri Marko Korbani sõnul olukord nii lohutu ei ole. Me selle kahjude hindamise protsessiga olemegi poole peal. Põllumajandus-kaubanduskoja juht Roomet Sõrmus ütleb, et põllumehed on hüvitise maksmiseks mudeli välja pakkunud. Kõigepealt tuleb vaadata, kui palju keskmine maasikakasvataja läinud aastal ühelt hektarit tulu teenis, sealt edasi saab arvutada, kui palju jäi sel aastal teenimata. Peamiselt me oleme ka tuginenud Maaülikooli teadlase, Ulvimoori hinnangule, kelle katsepõldude põhjal, mis on tehtud ka suuremate tootjate juures, on selgunud, et sellel aastal on siis hinnanguliselt 60 kuni 70 protsenti Marjasaagist põllule jäänud. Sellest lähtuvalt usuvad maasikakasvatajad, et sel aastal jäi neil saamata umbes 3500 eurot hektari kohta. Marko Korban aga märgib, et enne mingi summa otsustamist on tarvis rohkem andmeid. Tänaseks meil on 16 maasikakasvataja poolt ka põhjalikumad andmed esitatud, aga meil tegelikult ju Eestis maasikakasvatajaid on peaaegu 600. Tema sõnul näitavad 16 maasikakasvataja andmed ka suurt kõikumist selles, kui palju põllumehed tegelikult kaotasid. Statistikaameti andmetel on viimastel aastatel hektari kohta korjatud umbes 2,3 tonni maasikaid. Selle aasta kohta esitasid maasikakasvatajad aga hoopis isesuguseid. Andmeid. Uute põldude puhul saagikus varieerus vahemikus 0,2 tonni kuni 7,8 tonni või kui me räägime vanadest põldudest, et see varieeruvus oli 2,3 kuni 14 tonni, et need on mitmekordsed erinevused. Ministeerium peab Korbani sõnul lähtuma ametlikest andmetest, sestap oodatakse kümnendat oktoobri, mil maksu ja tolliamet avaldab suvised käibemaksunumbrid. Ja see peaks andma meil sellise parema ja lõplikuma pildi, et me saaks mingisuguseid järeldusi teha. Siis peaks selguma, kas võrreldes läinud aastaga on 60 kuni 70 protsenti langenud ka maasikakasvatajate käive. Roomet Sõrmus aga rõhutab, et käibelangust ja saamata jäänud tulu ei saa omavahel kuigi lihtsalt võrrelda. Seda konkreetset hinnangut, et kui palju saaki põllule jäi, Ta on antud selle aasta siis saagipotentsiaali tingimustes, et on ära hinnatud, milliseks see saak oleks sellel aastal kujunenud, kui oleks saanud selle marja põllult ära korjata ja see on põhinenud sellel, et käibelangused võrreldes noh, eelmiste ja üle-eelmiste aastatega põllumajanduse puhul on alati problemaatilised, sest tegelikult ilmastikuolud ja kasvatusolud on aastati erinevad.
messages: user
messages: Maasikakasvatajad loodavad riigilt hüvitist ligi 3500 eurot hektari kohta. Maaeluministeerium otsustega ei kiirusta ja ootab ära oktoobris ilmuvad käibemaksuandmed.
messages: assistant