messages: Analüüsi uudist ja koosta sellele lühike, ühe või kahe lausega kokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Õnnetuse esimestest hetkedest tekkis netikommentaarides mitmeid küsimusi, et miks päästjad nii aeglased on, kuidas neil ei ole seda või teist vahendit ja nii edasi. Kõigile neile küsimustele anti tänasel pressikonverentsil ka vastused ehk selgitati, milline on sellise õnnetuse puhul tööde järjekord. Päästeameti peadirektori asetäitja Alo Tammsalu ütles, et esmalt kaardistatakse õnnetus, teine asi on varustus. Me ei saa soetada endale kõike varustust, meil ei ole mõtet, isegi kui meil oleks vahendid olemas, meil oleksid suured platsid täis erinevaid kraanasid buldoosereid, puitmaterjale, mahuteid, tünne, tsisterne, siis see kõik tähendab seda, et me peame oskama neid kasutada. Me ei saa usaldada inimest, kes kasutab seda vahendit võib-olla kord aastas. Ka selle lennuki järvest kättesaamisel oli kindel tööde järjekord. Inimeste päästmise baas, lennuki stabiliseerimine, reostuse levik, lokaliseerimine, kütuse väljapumpamine ja siis läks lennuki teisaldamiseks ja peale teist punkti võis ka päästetööd lõpetada avariilise sõiduki teisaldamine temaga, mille, mida iganes peale hakkamine on omaniku enda ülesanne ja kohustus. Aga kujutage ette, mis meiega oleks neid, neid oleks ära söödud, kui me oleksime selle lennuki jätnud sinna järve peal ja öelnud, et, et meie käed on puhtad, et meil pole enam midagi teha. Pingade all pandi kile vannid, maksurendipoomid hakati kohe konsulteerima lennundusvaldkonna spetsialistidega. Lennundusvaldkonna spetsialistid olid need, kes soovitasid veel paigaldada just lennuki stabiliseerimiseks. Plussid. Vahepeal hakkas lennuk aga kiiremini vajuma ja on selge, et plussid kõik prussid ei pruugi õigeks ajaks kohale jõuda. Päästetööde juht andis päästjatele korralduse minna metsa ja langetada sealt puid. Otsustati, et pumbatakse välja kütus. Meil ei ole ühtegi kogemust ennem lennukis kütuse välja pumpamisega. Meie varustuses ei ole lennuki kütuseluukide avamise võtit. Seetõttu küsitigi seda lennujaamas. Kogu operatsioon läks maksma 235000 krooni. Millised järeldused siis lennuõnnetusest tehti? Meil võiks olla parem ülevaade ressurssidest, kontaktide uuendamine, see sündmus ikkagi näitas, et oleks hea, kui teaks, kuidas käivad päästjatööd, kuidas määratakse ohuala, milline on päästetööde juhi kiiver, milline on päästetööde juht üldse, millised on tal õigused. Me siiski ei olnud suutnud tagada piisavat ohutust seal piirkonnas viibivatele inimeste selle lennujaama päästega. Meil puudub täna raadioside võimalus ja ka tegelikult võime meie võtta seda sündmust kui ideaalse õppusega, mille korraldamiseks pole meil kunagi olnud vahendeid. Mis saab lennukist edasi ja mis dokumentidest välja võis lugeda? Majandus ja kommunikatsiooniministeeriumi uurimiskomisjoni juht Jens Haug See lennuki me oleme vabastanud uurimise alt omanikule ja kindlustusfirmale ja tehku sellega, mis tahavad. Põhiliselt me oleme jõudnud läbi käia sellised olulisemad dokumendid, mis räägivad tema registreerimisest lennukõlblikuse kuupäevadest, mootorite hoolduse, ressursside pikendamise kuupäevadest või me ei ole tutvunud nendega, mis puudutavad sellist detail nagu meeskonna treening, meeskonna ajalugu, kui palju on koos lennanud ja muud sellised asjad, mis kindlasti vajavad uurimist.
messages: user
messages: Ülemiste järve lennuõnnetuse uurimiskomisjon hindas päästjate tööd kui suurepärast õppust väikeste kuludega, sest inimohvreid ei olnud ning looduskeskkonnale kahju ei tekkinud.
messages: assistant