messages: Vaata antud uudislugu ja koosta üks või kaks lauset, mis võtavad kokku selle sisu. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Nagu peaminister Mart Laar ütles, peavad riik ja ametiühing koos keskenduma sotsiaal ja töövaldkonda paremini reguleerima ning sotsiaalkindlustust ja sotsiaalset kaitset korraldava seadusandluse korrastamisele. Neid valdkondi puudutavaid arengukavasid tuleks enne lõplikku vastuvõtmist analüüsida. Et seda praktiliselt korraldada, hakkavad osapooled kohtuma mitte harvemini kui kord kahe kuu jooksul. Et arvamusi vahetada ja teineteist informeerida. Rääkisin kõigi kolmega, kes protokollile allkirja andsid. Kadi Pärnitsa, Mart Laari ja Toivo Roosimaaga. Kadi Pärnits. Öelge, mis konkreetsed tuluametiühingud koostööprotokollis saavad. Kõige täpsem ja, ja, ja õigem tulu, mis ametiühingud sellest saavad, on iga kahe kuu tagant valitsuse inimestega informeerida oma arvamustest, mis Eestis toimub, või seoses Euroopas Liidu ühinemisega on meie arvamus ja küsida valitsuselt, siis mis, mis me peaksime ette võtma, mis valitsus kavatseb ette võtta ja milline on siis see ühine seisukoht, et ilma pingeteta paremini edasi minna? Mart Laar koostööprotokolli kolmas punkt ütleb, et peaministri büroo informeerib ametiühingute keskliitude esindajaid iga ümarlaua toimumise kohast ja päevakorrast. Kas ametiühing vahest saab ka päevakorra määrata? Aga loomulikult saab need kokkulepped, mis eelnevalt tehakse, tehakse kahepoolselt ära ja siis peaministribüroo edendab siin nagu rohkem postituvi rolli. Et mõlemalt poolelt siis huvipakub päevakord, mis on juba esindajate kaudu kokkulepe saaks paika pandud, see on see, kuidas see meil toimub päevakorra paika paneb koos tööandjatega. Me just juba põgusalt jõudsime ka rääkida. Et me ootame just ka esimeseks kohtumiseks ametiühingute poolseid soove, sest et meie kogemus ka tööandjatega toimub jumal, autost, on see, et ega me ei aruta ainult selliseid konkreetseid majanduselu küsimusi, vaid tihtipeale soovitakse saada sellist natukene võib-olla taustinformatsiooni ja kinnisemat informatsiooni selle kohta, milline on olukord ühel või teisel alal, millised on probleemid ja leida hoopis võib-olla kaugemates küsimustes koostööpunkti ja koostöövõimalusi. No nii, näiteks me oleme arutanud laiemas mõttes eurointegratsiooni koos tööandjatega, me oleme arutanud NATO laienemist ja kõiki selliseid ka küsimusi, mis täiesti vahetult otseselt noh, mõnda ka ettevõtlusorganisatsioonide poolt tõstatatud probleemi isegi tegelikult ei puuduta. Taivo Roosimaa, mida talo konkreetselt täna alla kirjutatud koostöö protokollist ootab? Ma arvan, et, et meil on väga palju ühiseid majanduslikke ja haridusprobleeme, millest tänapäevast on lahkamata. Teine küsimus on nüüd Euroopa Liiduga liitumise küsimus, et ka siin on meil palju erimeelsused, ühed ütlevad, et, et lähme kohe vaba tööjõuliikumise peale üle ja teised, et mitte, seda on arutatud mitmel tasandil ja ka talu juhatus arutas seda ja leidis, et, et kui me oleme vaesed ja lähme rikaste hulka, siis me jääme vaesteks. Me peame vaimselt ennast üles kosutama ja see võtab paar-kolm aastat vähemalt aega. Ja siis me võime oma vaimuga sinna minna vaeselt küll, aga vaimuga.
messages: user
messages: Valitsus ja ametiühingud sõlmisid koostöökokkuleppe.
messages: assistant