messages: Vaata antud uudislugu ja koosta üks või kaks lauset, mis võtavad kokku selle sisu. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  Eesti inimarengu aruande peatoimetaja Marju Lauristini sõnul on balti riikide tuleviku arenguvõti sama. Tuleb väärtustada kõiki inimesi, kes siin elavad, sest 20 aastaga on kolme balti riigi elanikkond kahanenud pooleteise miljoni elaniku võrra seda sündimuse languse, eluea kasvu, pidurdumise ja väljarände tõttu. Lauristin märkis, et Eesti pikaajalisem eesmärk võiks olla jõudmine 20 arenenuma riigi sekka, mis on siis meie arengut tõuganud ja mis takistanud? Välistegurid eurointegratsioon lääne Läänemere regiooniga väga tihe seos tehnosiirde võimaluste kiire ärakasutamine, väliskapitalile avatus, sisemised tegurid on seotud väga palju kultuuriga rahvusliku eneseteostuse tahe, mis on seotud majanduseduga. Arengutakistajad on meil nii-öelda objektiivsed inimkapitali vähesus, väike mastaap, perifeersus, madal koostöövõime, kapseldumine ja koherentse strateegilisel valikul põhineva majanduspoliitika, ikka veel puudumine või nõrk. Suures plaanis on hästi, Eesti näitajad on keskmised, see tähendab, et meil on väga head ja mõned nõrgad näitajad. Nii ütles aruandehariduse peatüki kirjutanud Mati Heidmets. Tegelikult Eestis on selline püsivalt ennast taastootev alaharitud ühiskonna kiht, noh hariduslik lumpen, see on see seltskond, kes ei jõua kaugemale põhiharidust või isegi ei jõua sinna ja kelle osakaal tegelikult üles kasvavas põlvkonnas on olnud suhteliselt stabiilne kuskil kümne-viieteist protsendi vahel. Ma arvan, et see on asi, mida tuleb väga tõsiselt võtta. Raul Eamets tõdes, et kõigis kolmes riigis on vaes lapse osas sotsiaalpoliitika, balti riikide sotsiaalkaitsesüsteemides on näha tugevat nõukogude aja pärandit, sotsiaalseid probleeme lahendatakse endiselt universaalselt, mitte üksikjuhtumite kaupa. Majanduskriisi raskus maandus täna siiski inimeste õlgadele, olgu nendeks siis palgatöötajad, kes võib- olla kannatasid, kõige rohkem aga ka ettevõtjad. Erinevus Euroopa Liidu vanadest liikmesriikides seisnes kahtlemata selles, et seal lükati paljuski lahendused järgnevatel põlvkondadele. Inimarengu aruande keelepoliitika osas tunnetatakse Eestis hakkama saamist pigem riigikeele oskuse kaudu, Lätis aga rahvuse kaudu. On tähtis mõista, et keelepoliitika ei ole ainult keelepoliitika, vaid eesti keele omandamise probleemidel on väga tugev sotsiaalne mõõde. Mati Hint. On ikkagi see vastandus meie ja nemad, et selles 20 aasta jooksul on Eesti keele poliitika olnud valdavalt selline, me sunnime nad eestikeelseks, siis muutuvad nad ka lojaalseks. Tulemuslikum oleks vastupidine. 40 protsenti venekeelsetest Eesti noortest soovib Eestist lahkuda. Marju Lauristin rõhutas, et see, et Eesti on jõudnud teistest ette, ei ole mitte uhkustamise asi, vaid kohustus ja võlg. Et Eesti võiks olla eestvedaja, kuid vajalik on, et oleks eestvedaja meeskonnale ja see meeskond kindlasti koos saavutaks rohkem, et me enam ei pea rääkima lõhest Läänemere piirkonnas, vaid saame rääkida ühtsest Läänemere piirkonnast.
messages: user
messages: Valmis Inimarengu aruanne, mis on seekord eriline, kuna keskendub Eesti kahekümne taasiseseisvusaasta võrdlusele Läti ja Leeduga. Eesti on maailma inimarengu tabelis 34. kohal ja asetub sellega tuumikulähedaste, Läti ja Leedu perifeerialähedaste riikide hulka.
messages: assistant