messages: Tutvu uudislooga ja esita sellele vastav lühikokkuvõte ühe või kahe lausega. Vasta alati ainult eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Rahandusministeeriumi tolli aktsiisipoliitika osakonna juhataja Marek Uusküla sõnul soovitakse muuta pakendiaktsiis kahetasandiliseks. Lihtsustatult toimib tänane süsteem nii, et esmalt deklareeritakse turule toodud pakendi, te kogus, kui taaskasutusse, sealhulgas näiteks prügipõletisse rändab vähem pakendeid, kui Eestis turule toodi, peavad ettevõtted selle riigile maksma. Iseenesest aitab täna kehtiv süsteem suunata pakendit taaskasutusse ning sestap plaanib riik selle süsteemi ka alles jätta. Teisalt võiks laiem eesmärk olla pakendite koguse vähendamine, sõnab Marek Kuusküla. Tegelikult puudub selline instrument, mis võimaldab üldse mõjutada siis turule toodavate pakendite hulka puudub ka instrument, mis suunaks pakendi ettevõtjad siis, et tuua siis turule keskkonda suhteliselt vähem kahjustavad materjalid. Ning selle valguses koostati gi juba läinud valitsuse ajal väljatöötamiskavatsus, mille seaduseks saamisel hakkaks kehtima ka üldine pakendiaktsiis. Ehk mida enam ettevõte pakendi turule toob, seda rohkem ta maksab. Siin pole mõeldud ainult jaekaubandusse liikuvaid pakendeid, kuna ligi pool pakkematerjalist kulub kauba transpordile ja hoiustamisele, kusjuures näiteks plastpakendi pealt peaks ettevõte maksma rohkem kui paberpakendi pealt. Need maksumäära tuleb omavahel suhestada või siduda siis tulenevalt nende keskkonnakahjulikkusest, et põhimõttel, et mida kahjulikum keskkonnale, seda kõrgem määr. Tänase maksusüsteemi häda on Marek Kuusküla sõnul ka selles, et kuna reaalselt jõuab riigini vähem kui 200000 eurot maksutulu aastas, puudub maksu ja tolliametil huvi kontrollida, missugune ettevõte oma pakendeid deklareerib ja missugune mitte. See tähendab, et suure tõenäosusega jääb ligi kolmandik pakenditest deklareerimata. Aktsiasest salvesti omaniku Veljo Ipitsa sõnul peaks esmalt just kontrolli tõhustama ehk panna taaskasutamise eest maksma ka need ettevõtted, kes seda täna ei tee. Suurt keskkonnasäästu ipits täiendava aktsiisi kehtestamisel ei näe. Vähemalt meie puhul see küll mingisugust erilist tulemust ei anna, siis me peaksime võib-olla kasutusse võtma väga suuri pakendeid, aga noh, me oleme ju tegelikult orienteeritud sellele, et eeskätt meie valmistoidud oleks mõeldud perele või siis kahele kolmele neljale inimesele, aga me ei saa teha korraga 10-le, sest lihtsalt pered ei ole sellised. Ehkki nii-öelda pandipakendeid uus aktsiis ei puuduta, ei usu Ipits ka seda, et salvest võiks hakata oma klaaspurke kokku koguma ning sestap leiab Veljo Ipits, et väljatöötamiskavatsuse taga on pigem valitsuse soov koguda rohkem maksuraha. Kindlasti on see valitsuse otsus seotud sellega, et on vaja lihtsalt rohkem raha eelarvesse ja leitakse, et pakendiaktsiisi kehtestamine on võimalikke vahendeid selles Tänaste plaanide järgi peaks eelnõu valmima veebruariks ning uus aktsiis hakkama kehtima juba tuleva aasta alguses. Samas tõdevad ka väljatöötamiskavatsuse koostajad, et nii mõnedki punktid vajavad veel pikka arutelu.
messages: user
messages: Kui täna küsitakse aktsiisi ainult nende pakendite pealt, mis taaskasutusse ei jõua, siis alates tulevast aastast plaanib riik maksustada kõik Eestis kasutatavad pakendid. See võib riigile tuua ligi viisteist miljonit eurot maksutulu.
messages: assistant