messages: Uurides uudislugu, loo sellele ühe või kahe lausega lühikokkuvõte. Vasta eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Ministrid Taavi Aas ja Raul Siem kirjutasid eile riigihaldusminister Jaak Aabile, et RKS võtab oma teenuste eest liiga palju raha. Nad tõstsid küsimuse, kas riigile kinnisvarateenust pakkuv asutus peaks ikka kasumit teenima. Ministrite kiri oli osa suuremast arutelust, mis algas juba märtsi keskel ja mis peaks päädima augustis, kui Jaak Aab ettekandega valitsuskabineti ette läheb. Aabi sõnul On tal ülesanne analüüsida, mil moel riik oma kinnisvara haldamisega edasi peaks minema. Ta tõdeb, et ehkki viimastel aastatel on aktsiaseltsi töö üha paremaks muutunud, saab monopoolne riigiettevõte ka üsna palju kriitikat. Ega mina ka tea mõistlikuks, et igal ministeeriumi, asutuse või ametil tekiks uuesti tagasi mingi kinnisvara osakond. Küll aga oli küsimusi ja ettepanekuid selles suhtes, et kas äriühing on parim vorm selle suure osa riigi kinnisvaraga toimetamiseks. Riigi kinnisvara aktsiaselts loodi 2001. aastal. Jaak Aab tõdeb, et mitmed toonased ideaalid pole tõeks saanud. Juba mõnda aega tagasi loobuti plaanist kogu riigi kinnisvara aktsiaseltsi kätte anda. Nüüd on see riigiasutustele ja ministeeriumitele vabatahtlik, see tähendab, et ka mitte vajalikust kinnisvarast vabanemine ei ole läinud nii lobedalt kui oodati. Aktsiaseltsist loodeti efektiivsust ka sellepärast, et äriühingud on oma loomult üsna iseseisvad. Aga kui me räägime kas või uutest mingi investeeringute objektidest ja sellest mahust, mida see aastas tehakse siis valitsus ju tihtipeale korrigeerib neid otsuseid. Need kaks süsteemi, et äriühing ja samas teatud poliitiline otsus ei kipu kokku minema. Muresid on aabi sõnul teisigi, muuhulgas ei meeldi mitmele asutusele see mudel, mille järgi RKS üüri hinda arvutab. Ab ütleb, et iseenesest võib õige olla, kui üüri sisse arvestatakse ka tulevaste aastate vajadused, muuhulgas uute hoonete rajamine ja kapitaalremondid. Aga üürnikule on niisugune valem kallis. Ja me puutume ka sellega kokku, näiteks maapiirkonnas, kus rajame just riigimajasid maakonnakeskuses. Iseenesest tahame, et kohalik omavalitsus tuleks sinna majja, võib olla sotsiaalvaldkonnaga omavalitsusliidud, arendusorganisatsioonid, et seal tekib nagu konflikt selle turu hinna vahel üürimudeli hinna vahel ja on keeruline leida ka rentnike sinna riigimajja. Jaak Aab tuletab meelde, et paar aastat tagasi valmis ka analüüs, kuidas oleks parem riigi kinnisvara hallata. Ja ütleme, et siis veidi rohkem plusse veiti siiski, kas riigiasutuse riigi hallatava asutuse vormi juures ja siin tulevad mängu juba järgmised küsimused, et kas siis kogu see praegune riigi kinnisvara, aktsiaseltsi tegevus või siis ainult kompetentsikeskus ja arendus ja vara peaks olema siis kuskil mujal, aga nendele küsimustele peangi mina andma vastuse.
messages: user
messages: Riigihalduse minister Jaak Aab tõdeb, et äriühingu kõrval võib riigi kinnisvara haldamiseks paremaid alternatiive olla. Kas ja missuguseid, selle peab Aab augustiks välja selgitama.
messages: assistant