messages: Uurides uudislugu, loo sellele ühe või kahe lausega lühikokkuvõte. Vasta eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Eesti jõudmine läände tänasel kujul on suuresti Eesti välispoliitika taasasutajate nagu Lennart Meri ja teda ümbritsenud noorte inimeste visioon, et Eesti saaks võimalikult läänelik, demokraatlik ja liberaalne riik. NATO ja Euroopa Liidu liikmesmaa polnud ju algselt üldsegi nii iseenesestmõistetav kui see tagantjärele näida. Alternatiiv oli küllaga, näiteks olla pragmaatiline väikeriik, mida mõned äriringkonnad on alati soovinud ning mis kulmineerub nagu peabki, parimal juhul pooliseseisvuse ja riimlikkusega, halvimal juhul aga kõik müügiks riigi filosoofiaga ehk siis riigiga, mis pole loodud mitte oma kodanike kaitseks ja õitsenguks, vaid osa inimeste raha teenimise vahendid. EV üks punkt null vaatas pigem sissepoole ja pööras liiga vähe tähelepanu rahvusvahelisele sidususele. Pärast 1925. aastat oli Eesti USAs vaid konsulaaresindus ja sedagi mitte Washingtonis Lennart Meri otsus avada juba iseseisvuse taastamise eel Eesti instituudi egiidi all Eesti esindusi oli kindlasti üks targemaid käike lähtudes vajadusest olla läänemaailmaga võimalikult tihedalt seotud. Samuti oli aastal välisminister mi selge Eesti vabariigi üks punkt null personali poliitika liige, tutvus keskus või vähemalt selle raja, kus diplomaadielu väidetavalt prestiižile suursaadik olla oli uhke ja hää. Ka mitmes postkontoriigis valitses 90. aastal sama arusaam, mistõttu nende riikide välisesinduste juhid pärinesid sageli valitseva partei ridadest või osutus suursaadiku koht preemiaks poliitiliste teenete eest. Viimasel kahel aastakümnel tagasi vaadates võime Eesti riigi küpsemist iseloomustada kui lapsepõlve külma sõja järgses rahvusvaheliste suhete seisukohalt üsnagi ohutus. Ajastus õnnestus Eestil teha õiged valikud demokraatia ja õigusriigi suunas ning selle tulemusena pääses Eesti ka Euroopa Liitu ja NATO-sse. Kuulumine olulisematesse struktuuridesse ei tähenda siiski, nagu oleks Eesti seis lõplikult kinnisti. Gruusia-Vene sõda oli iseenesest ühe ajastu ühe paradigma lõppa uue alguse. Ühelt poolt ei tohi ükski Eesti diplomaat unustada loort almestoni tõdemus. Riikidel pole alalisi sõpru, neil on vaid alalised huvid. Samas ei tohi unustada ka vanasõna, et sõpra tunned hädas. Kuigi nii mõnegi meist aimas või eeldas eri riikide võimaliku reaktsiooni agressioonile 21. sajandi Euroopas, teame nüüd palju paremini, mis võib-olla ta Euroopat ja meid kui kunagi seisame silmitsi veelgi tõsisema olukorraga. Neist teadmisest lähtudes tuleb Eestil üle vaadata ka oma diplomaatia prioriteedid ja tegevussuunad, saatkondade komplekteerimisel, proportsioonid, personali paigutus, välispoliitika harudesse riikide valdkondades ehk majandus, julgeolekupoliitika, Eesti promo ja nii edasi. Need on otsused, mida tuleb üle vaadata eriti muutunud olukorras.
messages: user
messages: Tallinnas toimub esinduslik konverents Eesti välispoliitika ja diplomaatia 90. aastapäeva tähistamiseks. President Toomas Hendrik Ilves rõhutas oma kõnes välispoliitika tähtsust, tuues võrdluse esimese iseseisvusajaga, mida president nimetas arvutiterminoloogiat kasutades versiooniks ev 1 punkt 0.
messages: assistant