messages: Süvene antud uudisesse ja tee selle kohta lühikokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult ühe või kahe lausega!
  
  Tekst:
  
  Praegu tehakse Tallinna ja Helsingi vahel üheksa miljonit reisi aastas. Merealune ühendus kasvatas reisijate arvu 23 miljonini. Neist veidi rohkem kui pooled kasutasid rongi, ülejäänud sõidaksid laevaga. Analüüs näitab, et transpordiühendusena ei tasuks merealune raudteetunnel end siiski ära aga see aitaks kasu luua. Teistes valdkondades paraneks tööhõive, inimesed, kaubad ja teenused saaksid vabamalt liikuda, kujuneks kolme miljoni elanikuga metropolipiirkond ja kasvaks kogu piirkonna konkurentsivõime. Soome transpordi ja kommunikatsiooniminister Anne Berner rõhutas, et Soome jaoks on see oluline projekt just seetõttu, et saada parem ühendus süda-Euroopa ga, sest praegu on Soome isoleeritud nagu saar. Soome valitsus vaatab meie logistikat ja reisijate vedu tervikuna, uurime, kuidas Arktika ja Euroopa põhjaosa saaks ülejäänud Euroopa ga paremini ühendatud. Tahaksime, et Arktika raudtee, Helsingi, Tallinna tunnel ja Rail Baltic aitaks toimetada nii inimesi kui kaupa pu Soome ja Norra põhjaosast Kesk-Euroopasse, ütles Anne Berner. Eesti majandus ja taristu minister Kadri Simson ütles, et mingeid rahastamisotsuseid praegu pole ja isegi kui oleks, ei saaks ehitama hakata enne 20 viiendat aastat sest vaja on ka uuringuid. Praegusel hetkel ei ole meil valmis lahendusi, kuidas seda tunnelit rahastada. Selline optimaalne kalkulatsioon ütleb siis, et ta võib maksma minna 16 miljardit eurot. Praegu me oleme kokku leppinud, et hetkeks võetakse aega, et mõelda siis, et millised on edasised sammud, kuidas leida rahastus. Tegelikult sellist projekti ei saa ehitama hakata, nii et kui finantseerimisotsus on tehtud, siis saab kopa maasse lüüa ja hakata tunnelit ehitama vaid vajalikud on väga paljud erinevad geoloogilised, uuringud ja keskkonnauuringud ja need võtavad oma aja. Analüüsis on variant, mille järgi loodetakse 40 protsenti tunneli kuludest katta Euroopa Liidu abil. Soome ettevõtja Angryursiga tuntuks saanud Peeter Vesteraka kavandab samuti Helsingi-Tallinna vahele tunneli rajamist. Tema tahab tunneli valmis ehitada hiinlaste raha toel. Ei Anne Berner ega Kadri Simson näidanud üles indu vestrabakaka koostööd teha, aga Simson ei välistanud erainvesteeringute kaasamist. Ma arvan, et nii kulukal projektil ei saa välistada mitte ühtegi rahastamisvõimalust, küll aga mu isiklik arvamus on see, et kuna tunnelit ehitatakse ikkagi väga pika elueaga vähemalt 100-ks aastaks, siis peaks olema riikidel ka osalus selles projektis. Helsingi linnapea on Vabavoori leiab, et mida rohkem ideid välja käiakse, seda suurem tõenäosus, et see tunnel kunagi ikkagi tuleb. Kuigi finest Link ja Vesterpaka plaan on tema sõnul ikka väga erinevad. Üks põhineb rongiliikluse, teine sõiduautode liiklusel ja näeb ette hiiglasliku tehis saart merre. Rahastusmure mudel on väga erinev. Aga eks ole ju ka nii juhtunud, et aja jooksul saab väga erinevatest kokku mingi ühine nägemus. Võimatu see ei ole, rääkis Helsingi linnapea. Praegu võetakse niisiis väike mõtlemispaus, maikuus on kavas Eesti ja Soome valitsuse ühisiistung ning siis tuleb Simsoni sõnul kõne alla ka tunneli plaan. Kadri Simson ei osanud aga praegu veel öelda, millal tehakse otsus edasiste uuringute või üldse projekti tuleviku suhtes.
messages: user
messages: Helsingi-Tallinna tunnel läheb värskete hinnangute kohaselt maksma 16 miljardit eurot. Kui raha leiaks, võiks merealune ühendus valmis saada 2040. aastaks. Parem ühendus tõstaks aga piirkonna konkurentsivõimet ja tooks laiemat kasu, tõdeti merealuse ühenduse tasuvusuuringus.
messages: assistant