messages: Süvene antud uudisesse ja tee selle kohta lühikokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult ühe või kahe lausega!
  
  Tekst:
  
  Eesti ja Läti koostöös on käimas Põhjavee uurimise projekt voterakt, mille raames on teadlastel koostöös elanikega plaan kaardistada Eesti allikad. Kaardistamisega võib mõistagi kaasneda soov allikast janu kustutada, nii nagu pole mõistlik hüpata tundmatus kohas vette. Nii ei soovita Eesti geoloogiateenistuse hüdrogeoloogia ja keskkonnageoloogia osakonna juhataja Andres Marandi tundmatust allikast suurtes kogustes vett tarbida. Tõenäoliselt, kui te käite allikal ja oote ühe korra, siis tõenäosus, et ta sealt mingi bakterioloogilise reostuse saate, on üsna väike. Kui te võtate selle sõõue selle koha pealt, kust ta maapinnale tuleb, siis baktereid seal tõenäoliselt ei ole ja tõenäoliselt, kui te ka joote selle üks-kaks liitrit vett, siis, siis siis teie tervisele see võib-olla midagi hullu ei tee. Aga kui te käite püsivalt allikas ja kui te võtate pudelit ega vett ja, ja regulaarselt seda kasutate, siis ma soovitan küll enne uurida, et milline see allikavee kvaliteet tänapäeval on. Kuigi allikate kaitseks on kehtestatud piiranguvööndid, ei pruugi see Tallinna Ülikooli ökoloogiakeskuse juhataja Jaanus Terasmaa hinnangul kahjuks tagada seda, et inimtegevuse tagajärjel reostusallikasse ei jõua. Allikatel on kaitsetsoon, et 50 meetri raadiuses ei tohi teatud asju teha, kümnete raadios ei tohi väetada, mis on tegelikult väga jabur, sest ega siis allikas ei tea, et ta tohib vett võtta ainult 10 meetri raadiusest, et allikas võtab seda parku palju laiemalt alalt. Võib-olla see valgala allikal on hoopis kuskil välja venitatud mingis ühes suunas, me teeme selle raadio sinna ümber ja oleme rõõmsad, et nüüd me kaitseme, aga tegelikult looduses on asjad palju, palju keerulisemad ja peaks lähenema valgele põhiselt, vaadata, kus on see allika vee kogumisala ja seda kaitsma mitte lihtsalt mingisugust suvalist piirkonda või suvalist puhvrit. Ja allikavett turundava ettevõtte avi vesi juhataja Tiiu Mölder on teadlaste seisukohaga nõus. Me kardame, mida, mida tehakse Eesti loodusega, kes mida välja mõtleb, kuidas seda, seda maad hakata kaevandama, mida sealt maa seest otsima. Arvatakse, et see on nagu meie majanduslik tulevik, kui me keerame enda maakihi tagurpidi, me rikume ühe põlvkonna jooksul või isegi 20 aasta jooksul enda maa kihid ära, meilt kaob vesi ära see vesi, mida igal pool nüüd maailmas otsitakse taga. Eestis on praegu kaardistatud üle 1500 allika, kuid teadlaste hinnangul võib nende arv ületada 10000 piiri. Raadio uudistele Rene Kundla.
messages: user
messages: Eestis on allikad olnud ajalooliselt nii veevõtu- kui ka kultuskohtadeks. Kuna inimtegevuse tõttu satub vette mürkaineid, siis tänapäeval teadlased tundmatust allikast vett juua ei soovita.
messages: assistant