messages: Analüüsi uudist ja koosta sellele lühike, ühe või kahe lausega kokkuvõte. Vasta alati eesti keeles ja ainult kokkuvõttega!
  
  Tekst:
  
  See, kuidas tervishoiusektor end kriiside ajal ümber peab korraldama, on kirja pandud sotsiaalministri määruses. Kõige olulisem osa määrusest kirjeldab ära kolm valmisoleku taset, mis kuulutatakse välja vastavalt kriisi tõsidusele. Iga tasemega käivad kaasas kindlad tegevused. Niisugune plaan oli paigas juba ammu enne koroonapuhangut. Sotsiaalministeeriumi tervisesüsteemide arendamise osakonna nõuniku Ragnar Vaiknemetsa sõnul selgusid kevadel plaani nõrkused ja nüüd saab hakata neid parandama. Vaikne mets ütleb, et seni sõltusid kriisitasemele väljakuulutamised liialt abivajajate hulgast. Teine punkt on paindlikkuse puudumine, me olime üsna kitsalt ikkagi varasemalt teatud punkte kirjeldanud, mis suurelt seal tulebki, sellest samast traumapõhiselt vaatest. Konkreetse näite võib tuua näiteks sõnastusest, kus näiteks kiirabil peaks olema transpordivõimekus kriisis. Me nägime kiirabi funktsiooni olulise laiemalt, kus me käivitasime siis nakkushaiguse proovivõtuteenuse, kus ei pidanud olema tavapärast transpordivõimekust. Uues määruses jäetakse mitmed otsad lahti, et terviseamet saaks kriisi ajal asju kiirete korraldustega juhtida. Kolmas punkt oleks õigus, selguse puudujäägid, et kas antud määruse tasemel saab rakendada ainult terviklahendusena või on võimalik noppida välja vaid teatud sel hetkel vajaminevaid punkte. Samuti on võimalik edaspidi rakendada ka neid tasemeid piirkonniti. Ragnar Vaiknemets toob näiteks Saaremaa, kus vajati kriisi haripunktis lisajõude. Terviseamet võib küll anda korraldus tervishoiutöötajate ümberpaigutamiseks, kuid seda alles kolmanda valmisoleku taseme korral. Niisuguse taseme väljakuulutamiseks polnud riigis tervikuna olukord piisavalt halb. Õnneks me lahendasime selle olukorra ikkagi vabatahtlikkuse baasil, mis töötas samuti hästi. Neljanda murena tõstab vaikne mets esile selle, et tervishoiusüsteemi ei vaadatud kriisiks valmistudes. Terviklikuna senine korraldus keskendus haiglatele ja kiirabidele, samas kui perearstisüsteemile ja erakliinikutele eriti ei mõeldud. Ja viiendaks, kõige olulisemaks on minu arvates kriisi juhtimisstruktuuride puudujäägid, kui probleemina vaadata, et meil on suured jaod Eestis detsentraliseeritud tervishoiusüsteem, aga kriisis selline üks-ühele suhtlemine ei pädenud, sest see oli lihtsalt liiga aeglane ja info aegus väga kiiresti. Nüüd hakkab terviseamet ette valmistama spetsiaalselt kriisideks mõeldud juhtimisstruktuuri. Palju on selleks õppida kevadel juba väljakujunenud struktuurist, kus haiglate ja kiirabide juurde loodi kriisistaabid ja kriisi hakati juhtima nii-öelda ülevalt alla. Sel hetkel, kui see kriis on käimas ja vaja kiiresti infot jagada kõigile niimoodi, et see ei oleks nagu kuidas öelda arvamuse avaldamiseks, vaid et kõik saaks aru, et see on nagu täitmiseks, siis on vaja nagu sellist selgemat juhtimisest, uktuuride loomist.
messages: user
messages: Kõike seda loodab ministeerium määrusemuudatuse abil parandada.
messages: assistant