messages: Vaata üle uudislugu ning loo sellele lühike kokkuvõte. Piira vastus ühe või kahe lausega ja vasta ainult eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Sotsiaalteadlase Raivo Vetiku sõnul tekkis mõiste kaks Eestit ühiskondliku ängi tingimustes. Kõik me mäletame erastamisskandaale ja selleaegseid meeleolusid. Nüüd aasta hiljem on tekkinud uued ja sugugi mitte vähem ebameeldivad tendentsid. Raivo Vetik. Kui näiteks ametnikkond politiseeritakse, tähendab see ju seda, et poliitiline ja administratiivne eliit kuidagi sulab üheks tervikuks ja see on ühiskonnale väga ohtlik. Sotsiaalteadlaste sõnul ei kasutata Eestis praegu inimeste arenguressursse piisavalt ära. Statistika järgi on väga suur hulk inimesi, kes on ühiskonna normaalsest toimimisest välja jäänud, töötud, heitunud narkomaanid. Need kõik on praegu koormaks. Sotsiaalteadlaste hinnangul peaks aga probleemi lahendamiseks nüüd individualismi kõrvale tõusma. Solidaarsus. Äriliidrite esindajana sõna võtnud Toomas Luman. Pole kindel, kas meil ikka on kaks Eestit. Tema sõnul ei saa kindlasti piiri tõmmata sissetuleku suuruse järgi. Pigem on küsimus suhtumises, mitte kõik pole suutnud ümber häälestuda olukorras, kus riigivõim enam ei ütle, mida inimene tegema, et oma tulevikku kindlustada. Toomas Luman nentis, et ka temal ei ole head lahendust välja pakkuda. Tema arvates peaks esmajoones käivituma ühiskondlik diskussioon. Praegu ei suuda riigijuhid aga rahvale selgeks teha, kuhu nad teel on. Isegi kui nad õiges suunas liiguvad. Konverentsil sõna saanud poliitikud, peaminister Siim Kallas, endine valitsusjuht Mart Laar ja kaitseminister Sven Mikser olid sarnasel seisukohal, et kahest Eestist rääkimine pigem lõhestab ühiskonda kui pakub lahendusi. Vigu on palju ja nende esiletoomine ei valmista raskusi. Või nagu märkis Siim Kallas ütlemaks, et valitsus on halb ja raha on vähe, pole suurt fantaasiat vaja. Sündivus on madal, oskuste, ka tööjõudu napib ja AIDS levib epideemiana. Peaministri sõnul on lihtne öelda, et oleks rohkem raha kõik korda. Poliitikud aga ootavad teadlastelt sotsiaalsete protsesside süvaanalüüsi, mille põhjal oma valikuid teha. Poliitikute ja teadlaste ühishuvi peaks olema panna inimesi huvituma Eesti käekäigust kuidas suunata ja aidata inimesi langetama mõistlike otsuseid ning võtma vastutust riigi, iseenda, oma lähedaste ja käekäigu eest. Kuidas teha selgeks maksumaksjale, et ta peab makse maksma ja kuidas veenda töötut, et ta läheks töövõi ametisse. Tugevalt vastandunud ühiskonnas väheneb kui vastutust võtta, kui vastandatakse Eesti ja Eesti, siis kes võtab valguse kogu Eesti eest? Mart Laar rääkis samuti valikutest ja naasis rahvusliku kokkuleppe idee juurde. Mida enam majandusjalule tõuseb, seda rohkem jääb vahendeid. Sotsiaalsfääri jaoks tuleb ainult kokku leppida üks või äärmisel juhul kaks prioriteeti, ütles Laar ja pakkus välja enda seisukoha. Esimene neist on eesti lapsed ja eesti pere ilma milleta me oma demograafilist olukorda ei suuda parandada. Ja teine ala minu meelest, ilma milleta me edasi päev on haridus, sinna juurde ka kindlasti kutsehariduses teadus, kui me neid siin kaheksa alasse investeerimis, meie langeme konkurentsist välja. Kultuuriinimesi esindanud Rein Veidemann leidis, nagu paljud teisedki sõna võtnud, et kahe Eesti teemal süüdistuste loopimine peaks lõppema ja tekkida võiks pidev diskussioon. Üks võimalik väljapääs on selles, et Eesti kultuuriinimesed tajuvad jälle kord oma missiooni Eesti tuleviku sõnastamise uuesti määratlemisel. Nad said sellega suurepäraselt hakkama. 1988. aastal. Poliitikud rõhutasid ka, et Eestis toimuv pole midagi erakordset, samasugused tendentsid on igal pool maailmas on ebaõige Eestit ja normaalset ühiskonda vastandada.
messages: user
messages: Sotsiaalteadlaste avalikust pöördumisest võimu ja rahva võõrandumise teemal on möödunud aasta. Nüüd toimus samal teemal konverents.
messages: assistant