messages: Vaata üle uudislugu ning loo sellele lühike kokkuvõte. Piira vastus ühe või kahe lausega ja vasta ainult eesti keeles!
  
  Tekst:
  
  Majandus ja kommunikatsiooniministeeriumi välisinvesteeringute nõunik Margus Pae tuletab meelde vana käibetõde. Eesti on väike ja avatud majandusega riik. Üha keerulisem on tuvastada või arutleda selle üle, kas kapitalil on kodumaa, aga päris kindlasti on väliskapitali peremees ja selles olukorras on meie selge selline suveräänsuse ja julgeoleku küsimus, arutleda selle üle, kuidas me ennast kindlustaksime ja neid riske maandasime, et mitte ühel hetkel olukorrast leida ennast, kus meie julgeolekut ohustav kapital on üle võtnud meie ühiskonna ja riigi toimimise seisukohast olulisi ettevõtteid või lausa sektorid. Esialgsete plaanide järgi luuakse majandus ja kommunikatsiooniministeeriumisse eraldi töögrupp, mille ülesanne ongi hinnata, kas üks või teine investor võib Eestile kahju tuua. Töögrupp ei hindaks kõiki investeeringuid, vaid neid, mis on suunatud Eestile olulistesse ettevõtetesse, muuhulgas näiteks telekomi või kütusefirmadesse, aga ka energeetika, kaitsetööstuse või loodusvaradega seotud firmadesse. Töögrupi jaoks kirjutatakse ka kindlad reeglid, missugust infot ja kelle käest tuleb küsida ja kuidas investori usaldusväärsust ikkagi hinnatakse. Kindlasti on võtmetähtsusega küsimus, kes on tegelik kasusaaja, kui ikkagi ilmnevad sellised keerulised omandisuhted ja ei ole väga hästi meile näha, milline ettevõte või milline riik on täpsemalt selle konkreetse investeeringu taga ja kui seal toimub mingisugused hämarad jälgede segamised, et siis see kindlasti on väga tugev ohusignaal, mis peaks panema meid väga tähelepanelikult jälgima, mis seal tagamaad on. Kui võimalik investor saaks halva hinnangu, tekiks valitsusel õigus tehing ära keelata. Kuidas see keelamine sisuliselt toimuks, samuti kuidas investor ennast kaitsta saaks? See kõik nõuab veel läbimõtlemist. Margus Pae lisab, et kindlasti tuleb vaadata ka seda, missugused reeglid on teistes Euroopa riikides. Tegelikult käsibki välisinvesteeringute taustakontrolli meile aastavanune, Euroopa Parlamendi määrus niisuguseks kontrollis peavad valmis olema kõik Euroopa Liidu riigid. Idee on selles, et tulevikus saaks näiteks Hispaania Eestile öelda, et tema hinnangul ei tohiks me mõnda konkreetset, et tehingut lubada. Juhul kui Eesti teisiti arvab ja investeeringut ikkagi lubab, siis tuleb meil seda partnerite selgitada. Ikkagi varasema konkreetse koostöökogemusega ühe või teise investori kohta, Euroopa Liidu riik osundab meile, et siin on probleemid, siis see on väga tugev signaal ja sellega tuleb meil tegeleda. Kas siis koguda lisainformatsiooni partnerilt ja samal ajal ka investoriga asuda, võib olla täpsematesse diskussioonidesse ja koguda muul moel informatsiooni ja siis vaadata, mis, kuhu see viib. Konkreetse eelnõu, kus oleks ära selgitatud, mis moel hakatakse välisinvesteeringute taustakontrolli tegema ja missuguseid ettevõtteid see täpselt puudutab, loodab ministeerium valmis saada aasta lõpuks.
messages: user
messages: Eesti plaanib hakata välisinvesteeringuid hindama julgeoleku seisukohast. Kui mõni investor saaks hinnangu, et võib Eestile kahju teha, oleks riigil õigus niisugune investeering keelata.
messages: assistant