text: import React from 'react';
  import {
  	Title,
  	TextBlock,
  	InvasivePotential,
  	Resources,
  	Resource,
  	Summary,
  	SexualReproduction,
  	AsexualReproduction,
  	EcologicalNiche,
  	PopulationDensity,
  	EnvironmentImpact,
  	ManagementMethod,
  	ManagementApplication,
  	OriginalArea,
  	SecondaryArea,
  	Introduction,
  	Breeding,
  	CaseImage,
  } from '../components';
  
  import image from '../../../assets/caseDetails/kridlatka-japonska.jpg';
  
  const KridlatkaJaponska = (props) => (
  	<div>
  		<Title
  			name="Křídlatka japonská"
  			nameSynonyms=""
  			latinName="Reynoutria japonica"
  			latinNameSynonyms="Polygonum cuspidatum/Pleuropterus cuspidatus/Tiniaria japonica/Fallopia japonica"
  		/>
  		<Summary>
  			<OriginalArea text="Japonsko" />
  			<SecondaryArea text="Evropa (invazní), Afrika, Austrálie a Nový Zéland (invazní), Severní Amerika (invazní), Jižní Amerika" />
  			<Introduction text="Okrasná rostlina, ceněná pro svou vitalitu, medonosná" />
  			<Breeding text="Není zakázáno, nevhodné, přesto stále pěstována v zahradách a parcích" />
  		</Summary>
  		<CaseImage source={image} copyright="Foto: Kateřina Berchová-Bímová" />
  		<TextBlock>
  			<p>
  				Křídlatka japonská var. japonská je vytrvalá oddenkatá, 2–2,5 m
  				vysoká rostlina z čeledi rdesnovitých (<i>Polygonaceae</i>).
  				Lodyhy rostliny jsou statné, duté a dužnaté, listy vstřícné,
  				květenství lata. Morfologicky se od ostatních nepůvodních druhů
  				křídlatek odlišuje kožovitými listy s uťatou bází a nasazenou
  				špičkou, na jejichž spodní straně chybí chlupy a místo nich jsou
  				na žilkách papilnaté výrůstky. Suché lodyhy přetrvávají na
  				lokalitách přes zimu do jara dalšího roku, kdy z oddenků
  				vyrůstají nové lodyhy. V nepůvodním areálu se vyskytuje pouze
  				jeden samičí klon. Rostliny každoročně bohatě kvetou a plodí,
  				nicméně potomstvem jsou vždy hybridní rostliny. V případě, že je
  				donorem pylu křídlatka sachalinská, pak vzniká mezidruhový
  				kříženec křídlatka ×česká. Tito hybridi s největší
  				pravděpodobností v sekundárním areálu opakovaně vznikají a
  				vykazují invazní chování (viz R. ×<i>bohemica</i>). V případě,
  				že je donorem pylu opletka čínská (<i>Fallopia aubertii</i>),
  				pak vzniká mezirodový kříženec ×<i>Reyllopia conollyana</i> J.P.
  				Bailey, který se ovšem ve volné přírodě téměř nevyskytuje (2
  				lokality v Británii, 2 v Belgii). Ve ČR se vyskytuje vedle
  				nominátní variety také <i>R. jaonica</i> var. <i>compacta</i>,
  				lišící se od nominátní variety kulatými drobnými listy. Tento
  				taxon není znám mimo kulturu.
  			</p>
  			<h5>Ekologie a způsob šíření</h5>
  			<p>
  				Druh se rozmnožuje výhradně vegetativně, regenerací z úlomků
  				oddenků a lodyh. Dokáže obsazovat široké spektrum biotopů, od
  				velmi suchých a kamenitých navážek přes břehy toků až po okraje
  				lužních lesů. Je asi nejčastěji se vyskytujícím taxonem,
  				přestože na lokalitách společného výskytu s F. ×<i>bohemica</i>{' '}
  				je hybridem konkurenčně vytlačován. Křídlatka japonská je velmi
  				vitální rostlina, která je schopná prorůstat téměř jakýmkoliv
  				substrátem. V přírodních společenstvech je silným kompetitorem a
  				pod porosty křídlatky se kromě jarních geofytů a několika málo
  				nitrofilních druhů nevyskytují žádné rostliny. Z těchto důvodů
  				je vysoce rizikovým invazním druhem, zařazeným mezi 100
  				nejhorších invazních nepůvodních druhů Evropy. Nejvhodnějším
  				způsobem likvidace je mechanické odstraňování a narušování
  				podzemní biomasy v kombinaci s opakovaným postřikem herbicidy.
  				Vzhledem k velkému invaznímu potenciálu, rychlému růstu a vysoké
  				schopnosti regenerace z úlomků oddenků je likvidace doporučená
  				vždy.
  			</p>
  		</TextBlock>
  		<InvasivePotential>
  			<SexualReproduction score={1} />
  			<AsexualReproduction score={3} />
  			<EcologicalNiche score={3} />
  			<PopulationDensity score={3} />
  			<EnvironmentImpact score={3} />
  			<ManagementMethod text="Aplikace herbicidu" />
  			<ManagementApplication text="Plošně, lokálně" />
  		</InvasivePotential>
  		<Resources>
  			<Resource>
  				Bailey J. P., Bímová K. & Mandák B. (2006): Asexual spread
  				versus sexual reproduction and evolution in Japanese Knotweed
  				s.l. sets the stage for the “Battle of the Clones” – Biological
  				invasions (DOI 10.1007/s10530-008-9381-4).
  			</Resource>
  			<Resource>
  				Bailey J. P., Bímová K. & Mandák B. (2007): The potential role
  				of polyploidy and hybridisation in the further evolution of the
  				highly invasive Fallopia taxa in Europe. Ecological Research 22:
  				920–928.
  			</Resource>
  			<Resource>
  				Berchová-Bímová K., Soltysiak J., Vach M. (2014): Role of
  				different taxa and cytotypes in heavy metals absorption in
  				knotweeds (<i>Fallopia</i>), Scientia agriculturae bohemica, 45,
  				2014 (1): 11–18.
  			</Resource>
  			<Resource>
  				Berchová-Bímová, K. & Mandák, B. (2008): Všechno zlé je k něčemu
  				dobré: evoluce křídlatek (<i>Fallopia</i>) v sekundárním areálu
  				rozšíření. Zprávy České botanické společnosti.: 43(Mat. 23),
  				121-140. ISSN 1212-3323.
  			</Resource>
  			<Resource>
  				Bímová K., Mandák B. & Kašparová I. (2004): How does{' '}
  				<i>Reynoutria</i> invasion fit the various theories of
  				invasibility? – Journal of Vegetation Science 15: 495–504.
  			</Resource>
  		</Resources>
  	</div>
  );
  
  export default KridlatkaJaponska;
  