Suomen lainsäädännöissä ei ole mainintaa kansallislaulusta, vaan Maamme-laulun asema perustuu perustuu käytäntöön. Wikipedian mukaan laulu nousi kansallislaulun asemaan, kun se sai suomenkieliset sanat nimellä Maamme. 

Maamme (ruots. Vårt land) on alkujaan Johan Ludvig Runebergin kevätkesällä 1846 ruotsiksi kirjoittama "vastavallankumouksellinen" runo. Hän kirjoitti sanat tunnelmissa, jotka enteilivät vuosien 1847–1848 ”Euroopan hullua vuotta” ja tarkoitti runonsa sävellettäväksi.

Runon ensimmäinen säveltäjä oli Fredrik August Ehrström. Hänen sävellyksensä esitettiin ensimmäisen kerran 9. marraskuuta 1846 Pohjalaisen Osakunnan vuosijuhlassa.

Runeberg sävelsi runonsa myös itse syksyllä 1846. Hänen sävellyksensä esitettiin 3. joulukuuta 1846 Porvoon kaupungin 500-vuotisjuhlan yhteydessä.

Suomen kansallislauluna tunnetun Maamme-laulun on säveltänyt Fredrik Pacius. Hänen säveltämänä Vårt land -runo sai ensiesityksensä ylioppilaiden Floranpäivän juhlissa vuonna 1848.

Kansallisuuskysymys oli noussut Suomessa aktiiviseksi puheenaiheeksi 1844. Taustalla oli koko Eurooppaa koskenut poliittis-kansallinen liikehdintä, joka purkautui Euroopan hulluna vuotena 1848–1849.

Vuonna 1848 yliopiston sijaiskansleri kumosi voimassa olleen kiellon ja ylioppilaat saivat jälleen pitää perinteisen Flooran päivän (13. toukokuuta) kevätjuhlan. Kevätjuhlasta piti tulla kansallisen, mutta vastavallankumouksellisen mielipiteen ilmaisu. Sen oli tarkoitus vakuuttaa lojaalisuutta Venäjän keisarille, jotta Suomi säästyisi Venäjän jyrkiltä toimenpiteiltä.

Historian dosentti Fredrik Cygnaeus järjesti juhlan ja otti lähtökohdakseen Runebergin Vårt land -runon, joka oli kirjoitettu samaan vastavallankumoukselliseen henkeen. Hän tilasi lauluun sävelmän yliopiston laulunopettajalta Fredrik Paciukselta.

Floran päivän juhlapaikkana oli Kumtähden kenttä. Osakuntien yhteinen juhlakulkue lähti liikkeelle yliopistolta ja pysähtyi Pitkälläsillalla, missä soittokunta oli odottamassa. Laulu esitettiin silloin ensimmäisen kerran. Pacius antoi kaartin soittaa laulua koko matkan Kumtähden kentälle asti.

Maamme-laulu levisi ympäri Suomea kuorojen ja kansakoulun avulla. Kansakoulujen laulunopetuksessa näkyi selvästi kansallinen herääminen, ja Maamme oli laulunopetuksen suosituin laulu vuosien 1869–1881 aikana.
spam fails_task lang_mismatch pii not_appropriate hate_speech sexual_content quality toxicity humor helpfulness creativity violence