Vuonna 1948 monissa Euroopan maissa syttyi vallankumouksia ja väkivaltaisia kapinoita, joita innoittivat liberalismin, sosialismin ja nationalismin aatteet. Suomessa ylioppilaille sallittiin samana vuonna Flooran päivän (13. toukokuuta) kevätjuhlan vietto 12 vuoden kiellon jälkeen. Kevätjuhlasta piti tulla kansallisen, mutta vastavallankumouksellisen mielipiteen ilmaisu ja vakuuttaa uskollisuutta Venäjän tsaarille, jottei Venäjä toteuttaisi Suomessa jyrkkiä toimenpiteitä. Historian dosentti Fredrik Cygnaeus otti juhlien lähtökohdaksi Runebergin Vårt land -runon, joka oli kirjoitettu samaan vastavallankumoukselliseen henkeen. Cygnaeus tilasi lauluun sävelmän yliopiston laulunopettajalta Fredrik Paciukselta.

Maamme-laulu nousi vähitellen kansallislauluksi 1800-luvun loppupuolella, varsinkin sen jälkeen, kun Paavo Cajander vuonna 1889 laati siihen nykyiset suomenkieliset sanat. Kuitenkin vielä 1928 Turun yliopiston ylioppilaskunta pyrki siihen, että V. A. Koskenniemen runosta ”Isänmaan kasvot” tulisi kansallislaulu. Ylioppilaiden pyrkimykset eivät kuitenkaan onnistuneet.
spam fails_task lang_mismatch pii not_appropriate hate_speech sexual_content quality toxicity humor helpfulness creativity violence