Acest glosar conține termeni din mecanica clasică, mecanica fluidelor, acustică, teoria oscilațiilor, teoria relativității, metrologie, precum și alte fenomene fizice fundamentale.
Pentru termeni din termodinamică, electromagnetism, optică sau fizica particulelor elementare, accesați celelalte glosare din categoria Categorie:Glosare de fizică.

A
 absorbant acustic - absorbant pentru unde acustice (sinonim: fonoabsorbant) și care, după modul de construcție, poate fi:
 absorbant poros: vată de sticlă, vată minerală, vată de bumbac, mase plastice spongioase;
 absorbant rezonant: membrane, panouri flexibile subțiri, plăci perforate;
 absorbant structural: corp sferic, conic, prismatic etc. suspendat.
 absorbție:
- micșorare a energiei cinetice sau a numărului particulelor unui fascicul la trecerea printr-o substanță;
- fenomen ce însoțește de obicei propagarea undelor sonore într-un mediu disipativ, constând în micșorarea intensității undei cu distanța parcursă. După parcurgerea spațiului x, intensitatea undei devine  (legea de absorbție a undelor), unde  este intensitatea undei înainte de a pătrunde în mediul disipativ, iar  este coeficientul de absorbție.
 accelerație - mărime vectorială reprezentată prin limita către carre tinde raportul dintre variația  a vectorului viteză și intervalul de timp corespunzător , când acest interval tinde către zero:
 accelerație acustică - variația vitezei unei particule din mediul în care se propagă sunetul în unitatea de timp.
 accelerație areolară - mărime de reprezintă viteza de variație a vitezei areolare:
 accelerație Coriolis - vezi forță Coriolis.
 accelerație gravitațională - accelerație de mișcare a corpurilor într-un câmp gravitațional, în vid: , unde  este forța de atracție, iar  masa corpului respectiv.
 accelerație liniară - mărime vectorială care reprezintă variația vectorului viteză liniară în unitatea de timp.
 accelerație medie - (pe un interval de timp ) raportul , unde  este variația vitezei pe acel interval de timp.
 accelerație redusă - accelerația liniară  a unei particule (punct material) raportată la pătratul vitezei sale unghiulare , ambele exprimate față de același sistem de referință:
 accelerație tangențială - vector tangent la traiectorie în fiecare punct al acesteia, al cărui modul exprimă viteza de variație în timp a modului vitezei:  unde  este viteza  spațiul parcurs, iar   intervalul de timp.
 accelerație unghiulară - mărime caracteristică mișcării pe o curbă, reprezentând viteza de variație a vitezei unghiulare : , unde  este unghiul orientat descris de raza vectoare.
 aciclic - (despre fenomene, transformări, procese) care este lipsit de periodicitate; care nu variază în timp; vezi și aperiodic.
 acord - egalitate a frecvențelor de oscilație a unor mărimi fizice de aceeași natură ce caracterizează sisteme diferite (sinonim: sintonie).
 acțiune - mărime fizică ce caracterizează mișcarea unui sistem de puncte materiale exprimată integrala definită a funcției Lagrange în raport cu timpul:  unde  este funcția Lagrange (T fiind energia cinetică, iar U cea potențială a sistemului),  - coordonatele generalizate,  - vitezele generalizate iar  - timpul (vezi și principiul minimei acțiuni).
 adâncimi conjugate - (în mecanica fluidelor) adâncimile secțiunilor unui curent lichid cu suprafață liberă, între care se formează saltul hidraulic.
 adeziune - forță de atracție moleculară care se exercită între două corpuri în contact, care acționează la distanțe relativ mici.
 aditiv - care este exprimat printr-o mărime fizică ale cărei valori se însumează algebric.
 aeraulică - știință care se ocupă cu studiul scurgerii gazelor în conducte.
 aerodinamică - ramură a mecanicii fluidelor care se ocupă cu studiul mișcării aerului și, în general, a gazelor, precum și cu mișcarea corpurilor (solide) într-un mediu gazos (mai ales în aer).
 aeroelasticitate - ramură a mecanicii fluidelor care studiază comportarea corpurilor solide elastice sub acțiunea forțelor aerodinamice.
 aeromecanică - ramură a mecanicii care se ocupă cu studiul mișcării și al echilibrului gazelor; sinonim: mecanica gazelor.
 aerometrie - ramură a fizicii care se ocupă cu studiul proprietăților fizice ale aerului și ale gazelor și cu măsurarea efectelor mecanice ale acestora.
 aerometru - instrument pentru măsurarea sau determinarea densității aerului.
 aeromotor - motor acționat de vânt (eolian); sinonim: anemotrop.
 aerostatică - ramură a mecanicii fluidelor care se ocupă cu studiul echilibrului gazelor (în special al aerului), precum și cu construirea și dirijarea aerostatelor.
 aglutinare - lipire a particulelor de material prin adeziune.
 alunecare:
- deplasare lină a unui obiect (și cădere) de la locul unde era așezat, fixat, susținut, fără a întâmpina rezistență.
- mișcare, deplasare tangențială, continuă a unui corp pe o suprafață netedă și lucioasă, fără a se rostogoli; glisare.
 alunecare liniară unitară - mărime adimensională care indică deplasarea unui corp sub acțiunea unei forțe care se exercită într-un plan tangențial la suprafața de contact, raportată la unitatea de lungime.
 alungire - creștere relativă a lungimii unui corp datorită unei acțiuni externe (forță de întindere, încălzire), exprimată în procente față de lungimea inițială.
 alungire relativă - vezi alungire specifică.
 alungire specifică - raportul dintre alungirea unui corp supus întinderii sau comprimării și lungimea inițială (sinonime: alungire relativă, lungire specifică).
 alungirea specifică la rupere - raportul dintre diferența lungimii la rupere și lungimea inițială.
 ambiofonie - metodă de modificare a acusticii unei săli prin mijloace electroacustice pentru crearea ambianței sonore adecvate unui anumit gen de program.
 amortizare - scădere progresivă, în timp, a amplitudinii unei oscilații periodice, prin transformarea energiei oscilațiilor în altă formă de energie, cel mai frecvent în căldură.
 amplitudine:
- valoarea absolută maximă, elongație maximă a unei mărimi variabile sinusoidal;
- distanța dintre pozițiile extreme ale unui corp care oscilează; mărimea unei oscilații sau variații.
 analiză cinematică – procesul de măsurare a entităților cinematice utilizate în descrierea mișcării.
 analizor
- instrument pentru determinări analitice;
- aparat cu un sistem de recepționare și de analiză a unor informații.
 anecoid - (despre încăperi, spații etc.) lipsit de ecou.
 anemotrop - vezi aeromotor.
 aneroid (barometru ~) - barometru având ca element sensibil o capsulă de tablă subțire, ondulată, în interiorul căreia se află aer sub presiune, cu care se măsoară variațiile presiunii atmosferice.
 anizotropie - proprietate a unei substanțe structură internă ordonată de a prezenta caracteristici mecanice variate în funcție de direcția de măsurare și de observare; sinonim: eolotropie.
 antidrom(ic) - care se propagă în direcție opusă căii obișnuite.
 antifazat - (despre două mărimi armonice de aceeași frecvență) cu o diferență de fază care corespunde unei jumătăți de perioadă.
 antiformant - zonă de minimă energie, situată între doi formanți apropiați.
 antigravitație - efect de anihilare a gravitației prin utilizarea unor metode speciale sau cu ajutorul unor substanțe ipotetice.
 antirezonanță - stare de vibrație opusă rezonanței.
 aperiodic - care nu variază periodic (în timp); care este lipsit de periodicitate, aciclic; care atinge fără oscilații o poziție de echilibru.
 areometrie - parte a fizicii care se ocupă cu studiul măsurării densității lichidelor (cu areometrul).
 areometru - instrument care servește la determinarea densității unui lichid sau a concentrației unei soluții prin cufundarea în lichidul respectiv.
 areopicnometru - instrument compus dintr-un areometru și un picnometru, folosit pentru determinarea densității lichidelor.
 arie de absorbție echivalentă -  (a unei suprafețe sau obiect) aria suprafeței cu factorul de absorbție unitar, care absoarbe aceeași putere sonoră, într-un câmp sonor difuz când efectele de difracție sunt neglijabile.
 armonic:
- (despre mărimi fizice periodice) a cărei variație este descrisă de o funcție care satisface ecuația lui Laplace; sinusoidal;
- vibrație sinusoidală care însoțește vibrația fundamentală de același tip și a cărei frecvență este un multiplu întreg al frecvenței vibrației fundamentale.
 ascensiune - mișcare de jos în sus a unui mobil; ridicare a unui fluid, a unui lichid într-un tub capilar, într-o tijă etc.
 astatic - care este în echilibru în toate pozițiile; vezi și echilibru indiferent.
 astatizare - procedeu de mărire a sensibilității unor sisteme deformabile față de acțiunile deformante, prin micșorarea stabilității acestor sisteme.
 atmoliză - separare a unui amestec de gaze la trecerea prin pereții unui vas poros.
 atmosferă fizică - sau standard, normală) - unitate de măsură pentru presiune, egală cu forța exercitată pe centimetru pătrat de o coloană de mercur înaltă de760 mm, la 0°C (simbol: atm).
 atmosferă tehnică - unitate de măsură a presiunii, egală cu un kilogramforță pe centimetru pătrat (simbol: at).
 atomizare - (despre lichide) transformare în picături fine, pulverizare.
 atracție - forță care tinde să apropie corpurile între care se exercită; vezi și gravitație.
 atracție capilară - vezi capilaritate.
 audibil - (despre vibrații sonore) care poate fi auzit, având frevența situată între 16 Hz și 16 kHz.
 audiofrecvență - frecvență a unei unde sonore care este percepută de auz.
 autocinetic - care este capabil să se miște fără a primi impuls din exterior.
  (de rotație) - dreaptă imaginară sau reală, care trece prin centrul unui corp și în jurul căreia acel corp se rotește sau se poate roti.
 axă principală de rotație - axa în jurul căreia un obiect se rotește cu cel mai mare moment de inerție.

B
 B - simbol pentru bel; vezi decibel.
 balansare - imprimare, efectuare a unei mișcări oscilatorii în jurul unei axe (orizontale).
 balanță - instrument de forma unei pârghii de gradul I, utilizat pentru cântărirea corpurilor, măsurarea forțelor sau cuplurilor de forțe, prin comparație cu forțe sau cupluri cunoscute (sinonim: cântar).
 balanță cu basculă - balanță în care echilibrarea greutății corpurilor se realizează cu greutăți-etalon mult mai mici.
 balanță hidrostatică - balanță cu brațe egale, întrebuințată pentru determinarea densității solidelor și a lichidelor.
 balanță romană - cântar cu o singură greutate etalonată, care se mișcă pe brațul lung al pârghiei inegale de al cărei punct fix este atârnat un talger pentru obiectele de cântărit.
 balistică - ramură a fizicii aplicate care studiază mișcarea corpurilor grele (proiectile, rachete etc.) în câmpuri gravitaționale.
 balograf - instrument pentru măsurarea vitezei proiectilelor.
 bang sonic - zgomot puternic produs în momentul când un corp în mișcare depășește viteza sunetului.
 bar - unitate de măsură tolerată a presiunii:
 bară vibrantă - corp care are lungimea mult mai mare decât celelalte dimensiuni, dar spre deosebire de coardă, prezintă o anumită rigiditate la încovoiere, fiind fixat numai la un capăt (sinonim: vergea vibrantă; vezi și coardă vibrantă, membrană vibrantă).
 baricentru - vezi centru de masă.
 barie - unitate de măsură tolerată pentru presiune:
 barimetru - instrument pentru determinarea intensității zgomotelor.
 barometrie - parte a fizicii care se ocupă cu studiul tehnicilor și al aparatelor de măsurare a presiunii atmosferice.
 barometru - instrument pentru măsurarea presiunii atmosferice, vezi și aneroid.
 baroscop - instrument formă de balanță, utilizat pentru demonstrarea existenței presiunii atmosferice și a legii lui Arhimede în gaze.
 barostat - aparat pentru menținerea unei presiuni constante.
 bătăi - fenomen care apare în cazul suprapunerii a două unde de pulsații apropiate și la care interferența este cvasistaționară.
 bel - unitate de măsură a nivelului de transmisiune și de intensitate (sau de presiune) acustică, reprezentând raportul logaritmic dintre intensitatea undei sonore măsurate și intensitatea la pragul de audibilitate (vezi și decibel).
 biofizică - știință care studiază procesele biologice cu ajutorul metodelor experimentale și teoretice ale fizicii.
 bisonic - (despre viteze) de (peste) două ori mai mare decât viteza sunetului.
 brahistocronă - curbă între două puncte ale unui câmp de forțe, pentru care un punct material o parcurge în timpul minim.
 braț al forței - distanța de la un pol O la direcția unei forțe, cu ajutorul căreia se calculează momentul forței.
 bulă:
- bășică de aer sau de gaz aflată în masa unui lichid sau a unui solid;
- obiect sferic de metal sau de sticlă, gol în interior.

C
 cal putere - unitate de măsură tolerată pentru putere egală cu 75 de kilograme forță-metri pe secundă:
 cameră surdă - încăpere cu absorbție acustică foarte ridicată, folosită pentru măsurători acustice speciale.
 cantitate de mișcare - vezi impuls.
 capacitate:
- mărime a spațiului interior (a volumului util) al unui recipient, exprimată în litri sau metri cubi;
- însușirea, posibilitatea unei amenajări, a unui corp, a unui sistem etc. de a acumula o cantitate de materii sau de energie.
 capilaritate (sau atracție capilară):
- proprietate pe care o au lichidele de a se ridica sau de a coborî, fără intervenții din afară, în tuburi foarte subțiri;
- ansamblu de fenomene care se produc în tuburile capilare sau la suprafața unui lichid.
 capsulă manometrică - recipient închis, prevăzut cu un capac deformabil sub acțiunea variațiilor presiunii atmosferice, care constituie partea sensibilă a diferitelor tipuri de manometre.
 carusel aerodinamic - turn metalic pe un suport rotativ, pe care se poate monta un obiect profilat în vederea măsurării forțelor aerodinamice.
 catacustică - parte a acusticii care are ca obiect studiul ecourilor.
 catetometru - instrument utilizat pentru măsurarea diferențelor de înălțime a două puncte.
 cavitație - fenomen de producere, într-un curent de lichid, a unui vid parțial, unde se formează bule de vapori sau de gaze care, aglomerându-se, determină vibrații și coroziune mecanică, prezentând pericol de distrugere pentru pereții conductei prin care circulă lichidul, pentru paletele turbinelor etc.
 cădere:
- deplasare de sus în jos sub acțiunea gravitației;
- diferență dintre valorile pe care le are o mărime fizică în două puncte sau în două locuri diferite (exemplu: cădere de potențial).
 călăreț - piesă mică de fir de platină, care se așază pe brațele unei balanțe analitice pentru a obține echilibrul acesteia.
 câmp - formă a materiei care există peste tot în spațiu și în timp, în opoziție cu particula, care există numai într-un punct la un moment dat.
 cântar - vezi balanță.
 ceas(ornic) - aparat care servește la indicarea orei și la măsurarea timpului în limitele unei zile.
 celeritate - viteză de propagare a undei, a perturbației printr-un fluid aflat în repaus.
 centimetru-gram-secundă - sistem de unități de măsură, folosit în special înainte de adoptarea Sistemului Internațional, care are ca unități fundamentale centimetrul (nu metrul), gramul (nu kilogramul) și secunda (nu ora).
 centrifug(al) - care tinde să (se) depărteze de centru; vezi și: centrifugare, centrifugă, forță centrifugă, mișcare centrifugă, pompă centrifugă.
 centrifugare - metodă de separare care presupune aplicarea unei forțe centrifuge cu scopul de a separa particulele dintr-o soluție pe baza unor proprietăți precum mărimea, forma, densitatea și vâscozitatea.
 centrifugă - aparat utilizat pentru separarea dintr-un amestec a substanțelor cu densitate diferită, cu ajutorul forței centrifuge.
 centroid - curbă, loc geometric al centrului instantaneu de rotație în raport cu sistemul de referință mobil sau fix.
 centru - punct de aplicație al rezultantei unui sistem de forțe.
 centru de greutate (de gravitație) - punct prin care trece constant rezultanta forțelor de gravitație care acționează asupra fiecăreia dintre moleculele unui corp.
 centru de masă (al unui corp) - punctul corespunzător valorii medii a distribuției masei acelui corp; altă denumire: baricentru.
 centru de oscilație - punct central al mișcării unui pendul.
 centru de rotație - punct în jurul căruia alt punct sau un corp pot efectua o mișcare de rotație.
 ciclu:
- serie a modificărilor prin care trece un corp până ajunge în starea lui inițială;
- succesiune de fenomene, stări, operații, manifestări etc. realizate într-un anumit interval de timp și care epuizează, în ansamblu, evoluția unui proces repetabil;
- valori specifice pe care le ia o mărime periodică în cursul unei perioade date;
- unitate de măsură pentru frecvența vibrațiilor, reprezentând frecvența unei vibrații cu perioada de o secundă, un ciclu reprezentând un Hertz.
 cinematică - ramură a mecanicii care se ocupă cu studiul mișcării corpurilor materiale, al mărimilor ce caracterizează această mișcare și al legilor ei generale, independent de cauzele care o determină sau o influențează.
 cinemograf - instrument care determină și înregistrează viteza.
 cinemogramă - înregistrare ritmică, la intervale scurte, pe peliculă fotografică, a diverselor faze ale unei mişcări.
 cinetic - care aparține mișcării, care se referă la mișcare; vezi și: energie cinetică, moment cinetic.
 cinetică - ramură a mecanicii care se ocupă cu studiul fenomenelor fizice bazate pe mișcarea materiei.
 ciocnire -  interacțiunea de scurtă durată dintre două sau mai multe corpuri sau particule, în urma căreia se modifică vitezele și direcțiile de mișcare ale acestora.
 ciocnire elastică - caz ideal al ciocnirii la care deformațiile corpurilor dispar după ciocnire, iar energia cinetică relativă se restituie integral.
 ciocnire neelastică - ciocnire în urma căreia corpurile dobândesc o deformație permanentă, energia cinetică relativă nerestituindu-se integral.
 circulație - mișcare, curgere a unui fluid în interiorul unei conducte.
 circumducție - mișcare de rotație în jurul unei axe sau al unui punct central.
 circumvoluție (sau circumvoluțiune) - răsucire circulară sau în spirală în jurul unui punct sau al unui ax central; rotire, învârtire.
 coardă vibrantă - corp solid filiform, perfect elastic, care poate vibra longitudinal sau transversal (vezi și bară vibrantă, membrană vibrantă).
 coeficient - număr adimensional care caracterizează importante proprietăți fizice ale corpurilor și câmpurilor; exemple: coeficientul lui Hall, coeficientul aerodinamic, coeficientul de amortizare etc.
 coeficient de amortizare - vezi factor de amortizare.
 coeficient economic - relație, exprimată în procente, între cantitatea de muncă produsă de un mecanism și cantitatea de energie pe care acesta o consumă.
 coloană - masă cilindrică a unui fluid, închisă într-un tub sau țâșnind cu putere dintr-o conductă ori dintr-un rezervor.
 con de lumină - o suprafață în spațiu-timp care cuprinde direcțiile posibile ale razelor de lumină care trec printr-un eveniment dat.
 constanta atracției universale - vezi legea atracției universale.
 constanta gravitațională - vezi legea atracției universale.
 cornet acustic - dispozitiv cu ajutorul căruia se recepționează sunete și se facilitează perceperea acestora.
 coordonate - numere care specifică poziția unui punct în spațiu și timp.

D
 debit - mărime fizică ce reprezintă cantitatea, masă (debit masic) sau volum (debit volumic), de fluid care străbate o secțiune transversală a unei conducte în unitatea de timp; debitul volumic este:  unde  este secțiunea transversală, iar  viteza fluidului.
 debitmetru - instrument pentru măsurarea debitului unui fluid care curge printr-o conductă.
 debitmetru Coriolis - debitmetru a cărui funcționare se bazează pe forța Coriolis.
 decelerație - reducere a vitezei unui mobil, raportată la unitatea de timp; accelerație negativă.
 decibel - nivelul presiunii acustice al cărui raport față de pragul convențional de , luat ca nivel zero, are logaritmul zecimal înmulțit cu 20 egal cu unitatea.
 decrement logaritmic - logaritmul natural a raportului a două amplitudini succesive ale unei oscilații amortizate:  , unde  este perioada oscilației, iar  timpul de relaxare.
 densitate - mărime fizică definită prin raportul dintre masa și volumul unui corp ( sinonim: masă specifică).
 densitate relativă - raportul dintre densitatea unei substanțe și densitatea apei.
 dependența masei de viteză - concept specific teoriei relativității conform căreia, la viteze apropiate de viteza luminii, masa  a unui corp crește odată cu viteza de deplasare: , unde  este masa de repaus,  masa de mișcare,  viteza corpului, iar  viteza luminii.
 diafragmă:
- membrană elastică (la microfon, telefon, gramofon etc.) care, prin vibrațiile ei, reproduce sunetele;
- dispozitiv alcătuit dintr-o membrană cu un orificiu, care, introdus într-o conductă, măsoară debitul și viteza fluidului.
 dimensiune spațială - oricare dintre cele trei dimensiuni ale spațiu-timpului care se referă la spațiu, adică oricare în afară de dimensiunea timpului.
 discordanță de fază, oscilații în ~ - vezi opoziție, oscilații în ~.

E
 echilibru - stare în care se află un corp când rezultanta forțelor ce acționează asupra sa este nulă și când momentul rezultant față de un punct arbitrar este nul; există trei tipuri de echilibru:
 stabil (sau nestabil, labil): poziție a unui corp, a unui sistem de puncte materiale care se restabilește de la sine după ce a fost perturbată;
 instabil: poziție a unui corp, a unui sistem de puncte materiale care se stabilizează într-o formă modificată față de cea inițială;
 indiferent: modificându-i ușor pozitia de echilibru mecanic și lăsându-l liber, corpul rămâne în echilibru; sinonim: astatic.
 echilibru dinamic - echilibru al unui sistem în care două procese opuse se desfășoară cu aceeași viteză, menținând astfel nemodificată starea în care se află sistemul.
 ecou - undă reflectată de un obstacol și receptată de un observator.
 etalonare:
- gradarea scării unui instrument de măsură; verificarea acestei gradări;
- marcarea, fixarea valorii reale a unei mărimi de măsurat; compararea acesteia cu o măsură-model (un etalon).
 ecuație a spațiului - undă sonoră care, reflectată pe o suprafață, ajunge într-un punct unde poate fi percepută distinct față de unda directă (la un interval de timp ).
 ecuație a spațiului - vezi ecuație de mișcare.
 ecuație a vitezei - viteza unui mobil în funcție de momentul în care se determină: , care, în cazul mișcării rectilinii uniform variate devine: , unde  este viteza inițială,  accelerația, iar  timpul.
 ecuație de continuitate - relație care stabilește legătura dintre secțiunea  a unei conducte și viteza  de curgere prin aceasta a unui fluid; astfel, în pentru două puncte diferite:
 ecuație de mișcare - relația dintre spațiul  străbătut de un mobil sau între coordonatele acestuia și timpul ; în cazul  mișcării rectilinii uniform variate: , unde  este coordonata poziției inițiale, iar  viteza inițială.
 elasticitate -  proprietate a unor corpuri (solide, lichide, gazoase) de a se deforma, modificându-și volumul sau forma sub acțiunea solicitărilor exterioare și de a reveni la starea inițială după încetarea acestora; vezi și: limită de elasticitate, teoria elasticității.
 elongație - valoare, într-un moment dat, a deplasării unui corp față de poziția sa de echilibru.
 energie:
- capacitatea unui sistem fizic de a efectua lucru mecanic în trecerea dintr-o stare în altă stare dată;
- măsura generală a diferitelor forme de mișcare a materiei.
 energie cinetică - energie dezvoltată de un corp în mișcare, egală cu jumătatea produsului dintre masa corpului și pătratul vitezei acestuia; vezi și moment cinetic.
 eolotropie - vezi anizotropie.
 eveniment - un punct în spațiu-timp, specificat de timpul și locul său.

F
 factor de amortizare - mărimea  din ecuația de mișcare a unei oscilații amortizate: , unde  este elongația iar  pulsația inițială; mișcarea va fi aperiodică, aperiodică critică sau amortizată după cum  sau  (sinonim: coeficient de amortizare).
 factor de calitate - (în cadrul unei oscilații forțate) raportul , unde  este pulsația sistemului oscilant, iar  factorul de amortizare, ecuația oscilației fiind , unde  este elongația,  pulsația forței exteriaore de amplitudine .
 factor de cuplaj - (în cazul unui cuplaj elastic) raportul , unde  apar în ecuațiile de mișcare ale celor două corpuri aflate în cuplaj elastic:
 fază:
- argumentul, dependent de timpul , al unei mărimi cu variație sinusoidală; este dat de , unde  este pulsația,  faza inițială (sinonim: unghi de fază); arată dacă unda este la maxim, la minim sau la un punct intermediar;
- una din părțile componente ale unui sistem eterogen, care este separată de celelalte sisteme printr-o suprafață continuă sau o reuniune a unei mulțimi de suprafețe; poate fi separată din sistem prin mijloace fizice.
 fenomen fizic - transformare de stare și formă a corpurilor, fără schimbarea compoziției substanțelor din care provin.
 fenomene similare - fenomene care au proprietatea că se desfășoară în același mod dacă între diferitele mărimi dinamice omoloage, cu aceleași dimensiuni, există un factor de proporționalitate constant.
 filtru - dispozitiv, aparat sau instalație care separă, cu ajutorul unui material filtrant, un fluid de particulele solide aflate în suspensie în masa acestuia.
 film - strat subțire, dintr-un corp solid sau fluid, care poate avea uneori dimensiuni moleculare și se găsește la o suprafață de separație a unui corp cu alt mediu.
 fizică - știință care se ocupă cu studiul structurii și al proprietăților materiei, cu formele mișcării ei și cu legile generale ale fenomenelor naturii anorganice.
 fonoabsorbant - vezi absorbant acustic.
 formant - zonă de maximă relevanță a unui spectru acustic; zonă de armonice amplificate prin rezonanța cavităților supraglotice, definitorii pentru formarea timbrului vocal.
 forță -  acțiune care, exercitată de un sistem fizic asupra altuia, îi schimbă starea de repaus sau de mișcare sau îl deformează.
 forță aerodinamică - forța exercitată de un gaz asupra unui corp aflat în mișcare în acel fluid și care se opune acelei deplasări; sinonim: rezistență aerodinamică.
 forță centrifugă - forță care acționează asupra unui corp aflat în mișcare de rotație, tinzând să-l depărteze de axa de rotație (vezi și: mișcare centrifugă, forță centripetă).
 forță centrală - forță ce se exercită asupra unui punct material , al cărei suport trece în permanență printr-un punct fix și depinde numai de distanța până la acel punct, numit centru de forță.
 forță centripetă - forță egală și opusă forței centrifuge, care menține un corp rotitor pe traiectoria circulară.
 forță de compresiune - forță care determină deformarea prin compresiune a obiectului asupra căruia acționează.
 forță de întindere - forță axială care determină deformarea prin întindere a obiectului asupra căruia acționează.
 forță de tracțiune - forță exercitată de un vehicul motor (locomotivă, navă, tractor etc.) asupra unui utilaj sau a unui vehicul pe care îl tractează.
 forță motoare - forță folosită pentru punerea în mișcare a corpurilor.
 frecvență - mărime care arată de câte ori se produce un fenomen periodic (cum ar fi o oscilație armonică) într-o unitate de timp.
 frecvență fundamentală - prima armonică a unui semnal complex; fundamentala.
 funcție Hamilton - funcție definită prin relația , în care  sunt coordonatele, respectiv impulsurile generalizate ale particulelor unui sistem material, iar  este funcția lui Lagrange.

G
 gal - unitate de măsură tolerată a accelerației, egală cu un centimetru pe secundă la pătrat.
 gama - unitate de măsură a masei egală cu un microgram.
 generator de ultrasunete - dispozitiv pentru producerea de ultrasunete, care poate fi mecanic, termic sau electroacustic; cele mai perfecționate astfel de generatoare sunt cele de tip piezoelectric și cel magnetorestrictiv.
 geodezică - drumul cel mai scurt (sau cel mai lung) dintre două puncte.
 geofizică - știință care se ocupă cu studiul fenomenelor fizice de la suprafața și din inetriorul Pământului și al proprietăților fizice ale elementelor sale constitutive.
 giroscop - corp care se rotește în jurul unei axe și astfel își menține o direcție fixă în spațiu; servește la instrumente de navigație ca girocompasul.
 goniometru - aparat folosit în laborator pentru măsurarea unghiurilor (diedre, de deviație etc.).
 grad de libertate - paramatrii independenți necesari  pentru determinarea univocă a configurației unui sistem fizic; pentru un sistem de  puncte materiale care interacționează între ele, alături de coordonatele carteziene ale punctelor, și alte mărimi pot fi grade de libertate.
 grad de omogenitate - fiecare din coeficienții  care apar în formula unității de măsură a unei mărimi fizice: , unde  este unitatea pentru lungime,  pentru masă,  pentru timp, iar  unitatea caracteristică sistemului de unități considerat.
 gradient - () mărime vectorială reprezentând variația pe unitatea de lungime, într-o anumită direcție, a unei mărimi scalare, egală în modul cu derivata parțială corespunzătoare.
 gram - unitate de măsură a masei în sistemul CGS:
 gravitație - proprietate a corpurilor de a se atrage reciproc, proporțional cu masele lor (vezi și câmp gravitațional, legea atracției universale).
 greutate - forța cu care sunt atrase spre Pământ (sau spre altă planetă) corpurile aflate în câmpul gravitațional al acestuia:  unde  este accelerația gravitațională.
 greutate specifică - greutatea unei unități de volum din acea substanță (sinonim: greutate volumică).
 greutate volumică - vezi greutate specifică.
 grup de unde - rezultatul suprapunerii unor unde armonice de frecvențe și amplitudini apropiate (sinonim: tren de unde).

H
 hamiltoniană - vezi funcție Hamilton.
 hectar - unitate de măsură pentru suprafețe:
 hertz - unitate de măsură a frecvenței și care corespunde unei perioadă de o secundă.
 hidrodinamică -  ramură a hidromecanicii care studiază legile de mișcare ale lichidelor.
 hidrosonicitate - vezi sonicitate.
 hidrostatică - ramură a hidromecanicii care studiază legile echilibrului fluidelor și ale corpurilor scufundate în acestea.
 hipersunet - ultrasunet de frecvență foarte înaltă  (103 –  104 MHz) .

I
 impedanță acustică - mărime egală cu raportul dintre presiunea sonoră a unui sistem acustic și fluxul acustic corespunzător.
 impuls - mărime vectorială dată de: , unde  este masa punctului material, iar  viteza acestuia (sinonim: cantitate de mișcare).
 inducție - producere sau influențare a unui fenomen fizic de către un alt fenomen altfel decât printr-o acțiune mecanică nemijlocită.
 instrument de măsură  - sistem de corpuri utilizat la măsurarea sau controlul mărimilor de stare fizico-chimică sau a mărimilor de stare globale ale unui sistem fizic.
 interferometru - aparat pentru măsurarea vitezei de propagare a undelor sonore și ultrasonore, precum și a absorbției acestora într-un anumit mediu.
 izocron - (despre fenomene) care se repetă la intervale de timp egale.
 izocronă - linie care unește punctele egal depărtate în timp de un punct dat.
 izofonă - curbă care unește punctele cu aceeași viteză de propagare a sunetului în apa de mare.
 izogamă - curbă care unește punctele de egală valoare ale accelerației gravitației.
 izomorfe:
- (despre substanțe) care prezintă identitate de structură;
- (despre cristale) asemănătoare ca formă.
 izotrop - (despre corpuri) care are aceleași proprietăți fizice identice în toate direcțiile.

Î
 înălțime a unui sunet - calitate a sunetelor de a fi mai ridicate ("acute") sau mai grave, după cum frecvența acestora este mai înaltă sau mai joasă.
 încovoiere - tip de deformație elastică a unei grinzi fixate la un capăt și supuse unei forțe transversale , în urma căreia capătul liber al grinzii se deplasează cu  ("săgeata"), unde  este modulul lui Young,  lungimea grinzii,  secțiunea transversală a acesteia,  fiind un coeficient ce depinde de profilul acesteia.
 întindere - tip de deformație elastică a unei bare de (lungime )  supuse unei forțe de întindere , în urma căreia bara suferă o deformație de întindere relativă  în care  este coeficientul de elasticitate,  secțiunea transversală a barei, iar  modulul lui Young.

J
 jet - curent de fluid de dimensiuni transversale relativ reduse, ce iese printr-un orificiu într-un spațiu în care se află alt (sau același) fluid, în repaus.
 joule - unitate de măsură în SI pentru lucru mecanic; reprezintă lucrul mecanic efectuat de forța de un newton, al cărei punct de aplicație se deplasează cu un metru pe direcția și în sensul forței.

K
 kilogram - unitate de măsură pentru masă, fiind masa kilogramului internațional - prototipul de platină iridată, păstrat la Biroul Internațional de Măsuri și Greutăți.
 kilogram-forță - unitate de măsură tolerată a forței, egală cu greutatea kilogramului etalon la nivelul mării și la latitudinea de 45o: 1 kgf = 9,80665 N.
 kilogram-forță-metru - unitate de măsură tolerată a lucrului mecanic, fiind egală cu lucrul mecanic efectuiat de forța de un kilogram-forță al cărei punct de aplicație se deplasează cu un metru pe direcția și în sensul forței (sinonim: kilogrammetru).
 kilogrammetru - vezi kilogram-forță-metru.

L
 legătură mecanică - condiție geometrică ce restrânge posibilitățile de mișcare ale unui sistem material sau ale unui sistem de puncte materiale; după cum condițiile geometrice variază sau nu în timp, legăturile se numesc reonome sau respectiv, scleronome, iar după absența sau existența componentelor vitezelor și ale accelerațiilor în relațiile matematice corespunzătoare, se deosebesc legături olonome și, respectiv, neolonome.
 legea lui Arhimede - un corp cufundat într-un fluid este împins în sus cu o forță verticală egală cu greutatea volumului de fluid dezlocuit.
 legea atracției universale - (sinonim: legea gravitației) două corpuri de mase  și  se atrag cu o forță  direct proporțională cu produsul maselor și invers proporțională cu pătratul distanței dintre acestea:  unde  este constanta gravitațională sau constanta atracției universale.
 legea gravitației - vezi legea atracției universale.
 limită de elasticitate - solicitarea maximă la care poate fi supus un corp fără a rămâne cu deformații permanente.
 lungime de undă - distanța dintre două minime adiacente sau două maxime adiacente ale unei unde, în care oscilația are aceeași fază.
 lungire specifică - vezi alungire specifică.

M
 manometru - aparat de măsurat presiunea și diferențele de presiune ale fluidelor închise în recipiente.
 masă - mărime caracteristică unui corp, măsură a inerției și capacității acestuia de a crea un câmp gravitațional; în concepția lui Newton reprezintă cantitatea de materie conținută într-un corp.
 masă de repaus - masa unei corp într-un sistem de referință față de care acesta se află în repaus (vezi și dependența masei de viteză).
 masă de mișcare - vezi  dependența masei de viteză.
 masă gravitațională - masă a corpurilor ce intervine în legea atracției universale; este echivalentă cu masa inertă.
 masă inertă - masă a unui corp ce intervine legea a doua a dinamicii și care caracterizează proprietățile inerțiale ale corpurilor; este echivalentă cu masa gravitațională.
 masă redusă - masa inerțială efectivă care apare în problema celor două corpuri de mase  și dată de:
 masă specifică - vezi densitate.
 mărime (fizică) - proprietate a unei stări sau a unui proces ale unui sistem fizic, care este observabilă și măsurabilă, deci exact cuantificabilă.
 mărime acustică - mărime caracteristică unui fenomen acustic sau unui corp în vibrație; exemple: energie acustică, putere acustică, intensitate acustică etc.
 mărime adimensională - număr ce rezultă din raportul a două mărimi fizice cu aceleași dimensiuni (vezi criteriile de similitudine); are aceeași valoare în fenomene asemenea sau similare.
 mecanică - parte a fizicii care se ocupă cu mișcarea obiectelor.
 mecanica fluidelor - parte a mecanicii care se ocupă cu studiul mișcărilor fluidelor.
 mecanica gazelor - vezi aeromecanică.
 mecanism - sistem tehnic din mai multe piese, care transmite mișcări și forțe.
 mecanism desfășurabil - mecanism care poate fi desfășurat într-un plan.
 membrană:
- corp subțire flexibil, care, prin vibrație, poate produce sau transmite sunete, fiind folosit la telefon, la microfon și la alte aparate acustice sau de percuție;
- corp subțire folosit pentru a separa două medii; diafragmă.
 microfluidică - domeniu de cercetare care studiază comportamentul fluidelor care sunt constrânse geometric la o scară mică, la care forțele de suprafață domină forțele volumetrice.
 mișcare - noțiune care descrie schimbarea poziției unui obiect în timp.
 mișcare centrifugă - mișcare a unui corp care se depărtează de centrul lui de rotație (vezi și forță centrifugă).
 mișcare periodică - mișcare a unei particule care, după un anumit interval de timp, revine la aceeași stare de mișcare.
 moment cinetic - produs vectorial dintre vectorul de poziție al unui punct aflat în mișcare și vectorul impuls; vezi și energie cinetică.
 moment de inerție - mărime fizică tensorială care exprimă măsura prin care un corp se opune modificării stării sale de repaus relativ sau de mișcare de rotație uniformă la acțiunea unui moment al forței.
 motor - mașină de forță care transformă o anumită formă de energie în energie mecanică, convertibilă în lucru mecanic (pentru acționarea altei mașini, a unui vehicul etc.).
 motor eolian - motor care transformă energia vântului în energie mecanică.
 motor hidraulic - motor care transformă energia hidraulică (a unei mase de apă în mișcare sau a unui fluid sub presiune) în energie mecanică.
 motor termic - motor care transformă energia internă în energie mecanică.

N
 neolonom - vezi legătură mecanică.
 newton - unitate de măsură în SI pentru forță, egală cu forța care, acționând asupra unui corp cu masa de un kilogram, îi imprimă acestuia o accelerație de un metru pe secundă la pătrat.
 nivel de intensitate acustică - (notat ) de 10 ori logaritmul zecimal al raportului dintre intensitatea  a sunetului respectiv și intensitatea acustică de referință :
 nivel de presiune acustică - (notat ) de 20 de ori logaritmul zecimal al raportului dintre presiunea acustică eficace  a sunetului respectiv și presiunea acustică de referință ,
 nivel de tărie - mărime acustică psiho-fizică, reprezentată prin de 20 de ori logaritmul zecimal al raportului dintre presiunea eficace a unei unde sonore de 1000 Hz, apreciată de un ascultător otologic normal ca având o intensitate egală cu aceea a sunetului considerat, când nivelul de presiune acustică este de un decibel:
 nivel de transmisiune - mărime fizică exprimată prin logaritmul natural dintre amplitudinea finală  și cea inițială  (sau de referință) a unui semnal acustic:
 număr Mach - raportul dintre viteza unui corp și viteza fluidului în care se deplasează:
 număr Reynolds - raport adimensional, caracteristic unei conducte, a cărui valoare marchează trecerea de la curgerea laminară a unui fluid vâscos, la curgerea turbionară:  unde  este viteza de curgere a fluidului,  densitatea acestuia și  raza conductei.

O
 olonom - vezi legătură mecanică.
 omogenitate - calitate a unui sistem fizic de a prezenta în oricare domeniu din interiorul său, la scară macroscopică sau microscopică, o aceeași valoare a unei mărimi fizice.
 opoziție, oscilații în ~ - oscilații armonice de aceeași pulsație, de ecuații  și pentru care  (sinonim: oscilații în discordanță de fază).
 oscilație mecanică - variație în timp a mărimilor caracteristice unui sistem mecanic, însoțită de o transformare a energiei din cinetică în potențială și invers, în mod periodic sau cvasiperiodic, reversibil sau parțial reversibil.
 oscilație amortizată - oscilație în care energia sistemului nu se conservă și amplitudinea mărimilor caracteristice scade în timp.
 oscilație armonică -  oscilație a unei mărimi care variază periodic după anumite legi.
 oscilație de rezonanță - oscilație forțată la care pulsația forței perturbatoare este egală cu cea proprie a sistemului oscilant, motiv pentru care amplitudinea mișcării devine foarte mare.
 oscilație de torsiune - oscilația specifică unui pendul de torsiune.
 oscilație forțată - oscilație caracteristică sistemelor supuse unor perturbații periodice exterioare; în timp, pulsația mișcării devine tot mai apropiată de cea a forței perturbatoare.

P
 parametru Coriolis - mărime fizică definită prin: , unde ω este viteza unghiulară de rotație a Pământului, iar φ este latitudinea.
 peliculă - strat subțire, dintr-o anumită substanță, depus pe suprafața altei substanțe.
 pendul
- corp solid care poate oscila în jurul unui punct fix sau al unei axe fixe când este scos din poziția de echilibru stabil;
- dispozitiv sau piesă a unui mecanism a căror oscilație reglează mișcările unei mașini sau ale unui instrument.
 pendul cicloidal - punct material constrâns se se miște, fără frecare, pe un arc de cicloidă situat în plan vertical.
 pendul conic - punct material constrâns se se miște, fără frecare, pe un cerc situat în plan orizontal.
 pendul de torsiune - corp susținut de un fir elastic, capabil să oscileze în jurul unei poziții de echilibru prin torsionarea firului.
 pendul fizic - pendul considerat ca fiind compus dintr-o infinitate de pendule simple de lungimi diferite; altă denumire: pendul real.
 pendul Foucault - pendul matematic al cărui punct de suspensie participă la mișcarea de rotație diurnă a Pământului.
 pendul ideal - vezi pendul matematic.
 pendul matematic - aparat alcătuit dintr-un corp de dimensiuni foarte mici (considerat ca un punct material greu) atârnat la unul dintre capetele unui fir extensibil și subțire, astfel încât, sub acțiunea propriei sale greutăți, oscilează în jurul celuilalt capăt fix al firului; altă denumire: pendul ideal.
 pendul real - vezi pendul fizic.
 pendul sincron - pendul matematic ce are aceeași perioadă cu un pendul fizic dat.
 pendulă - ceasornic de perete, a cărui mișcare este reglată de un pendul.
 perioadă - interval de timp după care se repetă un fenomen, reproducându-se consecutiv valorile unei mărimi caracteristice acelui fenomen.
 plan înclinat - dispozitiv simplu de forma unei rampe înclinate, alcătuit dintr-un corp cu o suprafață plană (sau din două bare paralele) care formează un unghi cu planul orizontal și care este folosit pentru a ridica corpuri prin rostogolire sau prin împingere, folosindu-se forțe mai mici decât greutatea corpurilor respective.
 polaritate - proprietate a unui sistem fizic de a avea, în două puncte ale sale, caracteristici de aceeași natură, dar opuse una celeilalte.
 polarizare - proces prin care un corp sau un sistem fizic dobândește proprietatea de polaritate; stare a unui corp care a suferit un astfel de proces.
 pompă centrifugă - aparat (pompă) bazat pe efectul forței centrifuge, care este folosit la pomparea apei.
 principiul lui Hamilton - vezi principiul minimei acțiuni.
 principiul minimei acțiuni - sub acțiunea unor forțe exterioare și a unor legături, mișcarea unui sistem de puncte materiale se produce astfel încât acțiunea totală între două momente  și  este staționară (minimă), expresia matematică fiind:  unde  este funcția Lagrange,  - coordonatele generalizate,  - vitezele generalizate iar  - timpul. (sinonim: principiul lui Hamilton).
 problema celor două corpuri - studiul mișcării relative a două corpuri, considerate puncte materiale având o anumită masă și asupra cărora acționează doar forțele graviaționale reciproce.
 punct de aplicație - punct de pe un corp, asupra căruia se exercită o forță.
 punct de reazem - loc de contact dintre două corpuri solide unde se exercită forțe de acțiune și reacțiune.

Q
 quintal - unitate tolerată de măsură a masei, multiplu zecimal al kilogramului:

R
 randament - raportul dintre valoarea unei mărimi (energie, putere etc.) cedată de un sistem mecanic sub formă utilă, și valoarea aceleiași mărimi absorbită de acest sistem.
 rază de girație - distanța, față de o axă sau un punct, la care trebuie să se afle un punct, în care se consideră că ar fi concentrată masa unui corp, pentru ca momentul de inerție al acestuia să fie egal cu momentul de inerție al corpului considerat, în raport cu o aceeași axă sau cu un același punct.
 rază vectoare - segment de dreaptă care pornește într-un sistem de coordonate polare către un punct (sinonim: vector de poziție).
 reactor - aparat propulsor cu o cameră de la care propulsia se realizează prin interacțiunea mecanică dintre gazele rezultate din acțiunea arderii unui combustibil în această cameră și pereții recipientului prin care se evacuează aceste gaze.
 reacțiune - forță (sau cuplu de forțe) exercitată de un sistem de corpuri asupra altui sistem de corpuri, în momentul în care ultimul exercită asupra primului o forță (sau un cuplu de forțe) care se consideră ca acțiune.
 redresor - dispozitiv care readuce în direcția inițială un curent de fluid deviat de un obstacol oarecare.
 relativitatea generală - vezi teoria relativității generalizate.
 relativitatea restrânsă - vezi teoria relativității restrânse.
 reonom - vezi legătură mecanică.
 repaus - stare a unui corp în raport cu un alt corp sau cu un sistem de referință, în care distanțele dintre punctele corpului considerat și punctele corpului sau ale sistemului de referință nu variază cu timpul.
 rezistență aerodinamică - vezi: forță aerodinamică.
 reverberație - persistența, datorita reflexiei pe pereți, a unui sunet într-o încăpere închisă dupa ce sursa sonoră nu mai emite unde.
 rezistența materialelor - ramură a mecanicii care se ocupă cu studiul comportării corpurilor deformabile, când se exercită asupra lor forțe din afară, și cu studiul dimensiunilor pe care acestea trebuie să le aibă ca să nu-și modifice forma.
 rezistență:
- forța de opunere a unui mediu la realizarea unei acțiuni;
- proprietate a unui corp de a suporta, fără modificări în masa lui, acțiunea altui corp sau a unei forțe străine.
 rezonator acustic - aparat care intră în oscilație numai sub influența undelor sonore de o anumită frecvență și care este folosit pentru analizarea sunetelor compuse.
 rezultantă - forță a cărei aplicare este echivalentă din punctul de vedere al efectului cu mai multe forțe date, care se aplică în același timp asupra aceluiași punct material.

S
 salt hidraulic - schimbare bruscă a nivelului unui lichid, similară cu o undă de șoc, observată în mod obișnuit în prezența unor obstacole, unde un flux neted de lichid se ridică brusc într-un front spumos; vezi și adâncimi conjugate.
 sarcină - mărime fizică (forță, moment etc.) care produce o stare de solicitare mecanică într-un corp solid deformabil sau într-un sistem fizic ori tehnic; după modul în care acționează, există:
 sarcină concentrată - solicitare aplicată asupra unui domeniu foarte mic, asimilabil cu un punct;
 sarcină distribuită - solicitare aplicată pe o anumită suprafață sau în lungul unei piese;
 sarcină statică - sarcină aplicată brusc sau având o intensitate cu o variație rapidă în timp.
 scleronom - vezi legătură mecanică.
 sifon - tub în formă de U răsturnat folosit pentru a face ca un lichid să treacă de la un nivel la alt nivel, pe deasupra unui obstacol care împiedică scurgerea liberă a lichidului.
 simetrie - proprietate a unui sistem fizic de a-și păstra neschimbată (invariantă) starea la anumite transformări.
 sintonie - vezi acord.
 sinusoidal - vezi armonic.
 statica fluidelor - vezi hidrostatică.
 stereosonicitate - vezi sonicitate.
 solicitare:
- proces fizic prin care se produc tensiuni și deformații în interiorul unui corp solid; vezi și tensiune;
- stabilirea unei tensiuni mecanice, a unui câmp electric sau a unei temperaturi într-un material sau într-un sistem tehnic care, dacă ar depăși o anumită valoare, ar provoca deteriorarea corpului.
 sonicitate - ramură a fizicii care se ocupă cu transmiterea energiei prin unde elastice în medii lichide (hidrosonicitate) și solide (stereosonicitate).
 spațiu-timp - spațiu cvadridimensional ale cărui puncte sunt evenimente.
 spectru:
- ansamblu de valori fizice pe care le poate lua, în condiții determinate, o mărime dată;
- totalitatea liniilor de fluid în mișcare.
 stare de agregare (a corpurilor) - fiecare dintre cele trei stări de consistență și rezistență diferite (solidă, lichidă sau gazoasă) sub care se poate prezenta materia.
 stare staționară - o stare care nu se schimbă cu timpul; exemplu: o sferă care se rotește cu viteză constantă, deoarece arată identic în orice moment, chiar dacă nu este statică.
 stereofonie - procedeu de reproducere a sunetelor (înregistrate) caracterizat printr-o reconstituire a repartiției spațiale a surselor sonore care dă ascultătorului senzația că se află chiar în apropierea sursei.
 sunet armonic - vibrație care însoțește vibrația fundamentală de același tip și care are o frecvență egală cu un multiplu întreg al frecvenței vibrației fundamentale.
 suprafluiditate - proprietate a heliului caracterizată prin viscozitate redusă la temperaturi foarte joase și la presiuni foarte mari.

Ș
 șurub - dispozitiv din categoria mașinilor simple, care transformă mișcarea de rotație în mișcare liniară, și cuplul (forța de rotație) într-o forță liniară.

T
 tautocron - fenomen care se produce, care este situat la intervale egale de timp.
 tautocronă, curbă ~ - curbă (cicloidă) situată în plan vertical, cu convexiunea în jos, pe care un punct material greu ajunge în punctul cel mai de jos în același interval de timp din orice poziție ar porni fără viteză inițială.
 tautocronism - proprietate a unui punct material, care se mișcă pe o curbă (numită tautocronă) în plan vertical, de a ajunge în același interval de timp în punctul de energie potențială minimă, indiferent de poziția sa inițială.
 tensiune:
- forță interioară care acționează asupra unității de arie dintr-o secțiune a unui corp supus unor forțe exterioare;
- stare a unui corp care este întins sau comprimat, răsucit sau încovoiat; încordare; vezi și solicitare.
 tensiune normală - forța care acționează normal pe unitatea de suprafață a unui corp.
 tensiune superficială - rezultanta forțelor tangențiale la suprafața unei pelicule de lichid, care se exercită pe unitatea de lungime a conturului de-a lungul căruia acționează forța rezultantă.
 tensiune tangențială -  forța care acționează tangent la unitatea de suprafață a unui corp.
 teoria elasticității - capitol al mecanicii care se ocupă cu determinarea stării de tensiune și de deformație a corpurilor elastice supuse acțiunii unor sarcini exterioare.
 teoria relativității - teorie a relațiilor dintre spațiu, timp și mișcare a materiei, în care legile fundamentale ale fenomenelor fizice sunt enunțate într-o formă valabilă atât pentru viteze relative mici ale corpurilor, cât și pentru viteze relative foarte mari, apropiate de viteza luminii.
 teoria relativității generalizate - teorie geometrică a gravitației, care unifică teoria relativității restrânse cu legea gravitației universale a lui Newton și descrie gravitația ca o proprietate a geometriei spațiului și timpului (spațiu-timp); altă denumire: relativitate generală.
 teoria relativității restrânse - teoria fizică a măsurării în sistemele de referință inerțiale, care generalizează principiul relativității al lui Galilei, de la mecanică la toate legile fizicii, inclusiv electrodinamica; altă denumire: relativitatea restrânsă.
 teorii de rupere - teorii elaborate pentru a explica ruperea corpurilor solide deformabile supuse unor solicitări mecanice pe mai multe direcții.
 timp imaginar - timpul măsurat utilizând numere imaginare.
 tiraj - deplasare a unui gaz într-o conductă datorită diferenței de presiune dintre cele două extremități sau dintre două secțiuni ale ei.
 tracțiune - (în teoria elasticității) mod de lucru al unui corp supus acțiunii unei forțe care tinde a-l lungi.
 tribologie -  știință care se ocupă de studiul interacțiunilor, fenomenelor și proceselor care apar în contactul și mișcarea relativă a suprafețelor solide.
 tub - piesă de formă cilindrică, din metal, sticlă, cauciuc etc., goală în interior, cu diametre și lungimi diferite, întrebuințată de obicei pentru scurgeri, transporturi sau păstrare de lichide sau gaze.
 tub capilar - tub îngust în care se manifestă fenomenele de capilaritate.
 tub U oscilant - instrument pentru măsura densității lichidelor, care se bazează pe măsurarea forței Coriolis care apare la oscilația unui lichid.
 turație - numărul de rotații efectuate în unitatea de timp.

U
 umiditate - raportul dintre masa de apă prezentă și masa substanței.
 undă - propagare din aproape în aproape a unei oscilații, cu viteză finită și printr-o variație spațială.
 undă de șoc - perturbație bruscă și puternică a mediului, care se propagă sub formă de valuri și poate produce efecte fizice și fiziologice semnificative; este asociată cu o explozie, impact violente sau alte evenimente care produc o schimbare bruscă și puternică în presiunea aerului.
 unghi de fază - vezi fază.

V
 vacuumetru - manometru folosit la măsurarea presiunilor foarte joase.
 valoare - număr asociat unei mărimi fizice (după un anumit procedeu de măsurare), permițând compararea mărimii acesteia cu altele de aceeași natură.
 vector de poziție - vezi rază vectoare.
 vergea vibrantă - vezi bară vibrantă.
 vibrator - aparat care produce oscilații.
 viteză - raportul dintre spațiul parcurs de un mobil și timpul folosit pentru parcurgerea acestui spațiu; raportul dintre variația unei mărimi și timpul în care se produce această variație:
 viteză areolară - mărime fizică ce caracterizează la un moment dat aria descrisă de raza vectoare care definește poziția unui mobil față de un punct fix:
 viteză a sunetului - parametru care descrie propagarea sunetului într-un mediu și este dat de:
- (într-un mediu fluid) , unde K este modulul de elasticitate volumic, iar  este densitatea fluidului;
- (într-un mediu solid) , unde E este modulul lui Young.
 viteză cosmică - viteza minimă pe care trebuie să o aibă un corp pentru ca acesta să părăsească câmpul gravitațional terestru și are valoarea: v ≈ 11,2 km/s (sinonim: viteză de eliberare).
 viteză critică - viteza maximă atinsă de un corp aflat în cădere liberă (sinonim: viteză limită de cădere).
 viteză de eliberare - vezi viteză cosmică.
 viteză limită de cădere - vezi viteză critică.
 viteză sonoră - viteza de propagare a valorii maxime a amplitudinii înfășurătorii unui grup de unde plane progresive de frecvență și amplitudine apropiate situate în vecinătatea unei frecvențe centrale.
 viteză superluminică - viteză (ipotetică, conform teoriei relativității restrânse) mai mare decât viteza de propagare a luminii în vid perfect.
 viteză unghiulară - mărime fizică vectorială reprezentând unghiul la centru măturat de raza vectoare în unitatea de timp: .
 volum - măsură a spațiului ocupat de un corp.

W
 watt - unitate de măsură în SI pentru putere; reprezintă puterea ce corespunde dezvoltării unei energii de un joule într-o secundă.
 watt-oră - unitate de măsură a energiei egală cu

Z
 zonă de tăcere - regiune în jurul unei surse de unde în care acestea nu sunt recepționate, deși pot fi puse în evidență la distanțe mai mari, lucru datorat refracțiilor succesive ale undelor în straturile superioare ale atmosferei a căror temperatură, densitate și deci indici de refracție, diferă.

Vezi și
 Glosar de tehnică

Legături externe
  Dicționar de mărimi fizice

Bibliografie
 Dicționar de fizică, Editura Enciclopedică Română, 1972

Glosare de fizică

Glosar de mecanică


Denne artikel skal også ses som en supplerende artikel til artiklen om "egenkapital".

Egenkapitalen udgør sammen med selskabets gæld passivsiden i selskabets balance. På den anden side er alle aktiver samlet og går under den samlede betegnelse "aktiver".
Egenkapitalen er et udtryk for den kapital, som virksomheden har indskudt, har stående på en bunden/fri reserve, eller oparbejdet (tabt) igennem årene som overført overskud (underskud).
Gælden benævnes også "fremmedkapitalen", da denne netop er tilkommet ved, at virksomheden har optaget finansiering fra tredjemand.
Det er afgørende at kunne skelne mellem disse to sider af passivsiden, for at forstå hvordan en negativ egenkapital kan fremkomme i en virksomhed.

Egenkapitalen bliver også undertiden benævnt som et udtryk for "nettoaktiver". Det vil sige, at egenkapitalen er den der står tilbage, når man fratrækker virksomhedens forpligtelser fra virksomhedens aktiv side.
Såfremt den samlede aktivmasse er større end gælden, vil selskabet således pr. definition have en positiv egenkapital som udgør forskellen mellem aktivmassen og forpligtelserne.

Dette kan illustreres ved følgende eksempel:
 Virksomheden har 100.000 kr. i likvider. Det er virksomhedens eneste aktiv. Likvider benævnes også som et "omsætningsaktiv"
 Virksomheden har en gæld på 50.000 kr. til den lokale bank. Banken vil således være en "kreditor".
... Hvor meget har virksomheden så i egenkapital?
 Den har 50.000 kr. i egenkapital, som udgør differencen mellem de 100.000 kr. og 50.000 i hhv. likvider og gæld.

Men lad os forestille sig os et andet eksempel, hvor virksomhedens balance ser ud på følgende måde:
 Virksomheden har 500.000 kr. i en bygning. Det er virksomhedens eneste aktiv. Bygninger benævnes også som "materielle anlægsaktiver".
 Virksomheden har en gæld på 1.000.000 kr. til den lokale bank. Banken er igen en "kreditor".
... Hvor meget har virksomheden så i egenkapital?
Virksomheden har i dette eksempel en negativ egenkapital på 500.000 kr.

Det kan således godt lade sig gøre for en virksomhed at have en negativ egenkapital. De 500.000 kr. antages her, at gå ind under egenkapital som "overført underskud" ved afslutningen af regnskabsåret.
Ved at betragte balancen forstår vi altså, at virksomheden ikke har aktiver nok til at kunne betale den fordring som kreditor har i selskabet.
Om selskabet står i et akut problem, afhænger af om gælden er af "kortfristet" eller "langfristet" karakter. Såfremt den er af langfristet karakter, dvs. forfalder om mere end et år, har virksomheden stadig mulighed for at skyde aktiver ind selskabet, således banken kan få sin betaling når den forfalder. Hvis den er af kortfristet karakter, må virksomheden handle hurtigt, således den ikke går står i en situation hvor kreditor kan erklære selskabet
konkurs som følge af misligholdt gæld.

Derfor behøver en negativ egenkapital ikke nødvendigvis at være et akut tegn på, at et selskab går konkurs. Dette afhænger i høj grad af selskabets aftaler med de indbyrdes kreditorer, hvordan gælden er sammensat (gælden kan også være opstået som følge af et koncerninternt lån, hvor et datterselskab har lånt penge af moder. I sådanne tilfælde vil moder sjældent være interesseret i at erklære datter konkurs).
Når det er sagt, er en negativ egenkapital sjældent en god ting. Det reducerer i høj grad selskabets økonomiske fleksibilitet, og det er et dårligt signal at sende til andre investorer, at virksomhedens skæbne ikke ligger i dens egne hænder.
Regnskabsvæsen

Negativ egenkapital


Needless puede hacer referencia a:

 Needles, una ciudad en el estado de California (Estados Unidos);
 The Needles, una serie de tres stacks que se alzan en el mar frente al extremo occidental de la isla de Wight (Inglaterra);
 «Needles», una canción del álbum Toxicity de System of a Down.

Needles


La Coupe d'Irlande de football 2022 est la  de la Coupe d'Irlande de football organisée par la Fédération d'Irlande de football. La compétition porte le nom de son sponsor principal : . Elle commence en avril pour se terminer en . Le vainqueur gagne le droit de participer à la Ligue Europa Conférence 2023-2024. Le St. Patrick's Athletic FC défend son trophée acquis en 2021.

Organisation

Dix-neuf équipes amateures sont invitées à participer à la compétition. Elles sont issues des compétitions Intermediate et Junior du Leinster, du Munster et d'Ulster.

Elle viennent compléter les dix-neuf équipes disputant le championnat d'Irlande de football.

Ce sont donc trente huit équipes qui participent à cette édition de la coupe d'Irlande.

Compétition
Le tirage au sort du tour préliminaire a lieu le 5 avril 2022.

Tour préliminaire
Le tour préliminaire concerne les équipes amateures. Douze d'entre elles sont désignées par un tirage au sort pour participer à un tour de qualification. Les matchs se déroulent entre le 22 avril et le 8 mai 2022.

Premier tour
Le premier tour marque l'entrée en jeu des équipes professionnelles disputant le championnat d'Irlande de football. Les matchs se déroulent lors de la dernière semaine du mois de juillet.

Liste des clubs engagés et leur répartition par championnat :

Le premier tour de la Coupe d'Irlande est marqué par deux surprises : l'élimination de deux clubs de Premier division par deux clubs de First Division.

Le tenant du titre, St. Patrick's Athletic FC, est éliminé dès le premier tour, défait à domicile par Waterford FC. Sligo Rovers est lui éliminé par le Wexford FC. Ces deux clubs avaient joué trois jours plus tôt en Coupe d'Europe. Ils payent ici la débauche d'énergie qui leur avaient permis de se qualifier.

Deuxième tour
Le tirage au sort du deuxième tour se déroule le  dans les locaux de la FAI à Abbotstown. Les matchs sont programmés pour le week-end des 26, 27 et 28 août 2022.

Quarts de finale
Les quarts de finale se jouent les 16 et 18 septembre 2022. Ils mettent en scène six équipes de première division et deux de deuxième division.

La première journée propose deux surprises avec l'élimination de deux équipes de première division par deux de deuxième. UCD s'incline assez facilement à Limerick contre Treaty United et Dundalk FC, pourtant bon troisième du championnat, s'incline sur le terrain de Waterford FC sur le score de 3 buts à 2.

La deuxième journée propose un derby dublinois opposant Shelbourne et les Bohemians et surtout une rencontre au sommet opposant les deux premiers du championnat Derry City FC et les Shamrock Rovers. Ce match a été reprogrammé au dimanche 18 pour permettre aux Shamrock de jouer leur match de Ligue Europa Conference le jeudi.

Demi-finales

Finale

Notes et références

Liens internes
Championnat d'Irlande de football 2022
Coupe d'Irlande féminine de football 2022

Liens externes
Site officiel de la compétition

2022
Irlande
Football

Coupe d'Irlande de football 2022


Francis McNulty est un nom pouvant désigner:

  (1842/6-1885), homme politique américain du Kansas
  (19 siècle), législateur américain du Delaware
  (19 siècle), homme politique américain de l'Iowa

Voir aussi

McNulty, Francis

Francis McNulty


Santo Estêvão adını taşıyan Portekiz'de yerleşim birimleri:

 Santo Estêvão - Alenquer belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão - Benavente belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão - Chaves belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão - Estremoz belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão - Lizbon belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão - Sabugal belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão - Tavira belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão das Galés - Mafra belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão de Barrosas - Lousada belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão de Bastuço - Barcelos belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão de Briteiros - Guimarães belediyesinde bucak.
 Santo Estêvão do Penso - Braga belediyesinde bucak.

Santo Estêvão


جبل عثوا ضمن ديار آل همزان وهو أحد الجبال السوداء المشهورة التي تجمعت من مقذوفات بركانية جراء سيول العصر الجليدي شرقا عن هضبة الديرع ضمن سلاسل جبال رمان الأسمر ، الواقع في منطقة الثنية إلى الشرق من قرية دارة طئ جنوب مدينة حائل بنحو 70 كم.

انظر أيضًا
 قائمة جبال السعودية

عثوا

جبل عثوا


Sarah Catharine Paulson (17. prosinca 1974.) je američka glumica. Nakon što je glumačku karijeru započela u kazalištu, tijekom 90-ih godina prošlog stoljeća nastupala je u televizijskim serijama American Gothic (1995. – 1996.) i Jack i Jill (1999. – 2001.). Paulson je također nastupila u komedijama kao što su Što žene vole (iz 2000. godine) i K vragu i ljubav (iz 2003. godine) te dramama Na putu rata (iz 2002. godine) i Zloglasna Bettie Page (iz 2005. godine). U razdoblju od 2006. do 2007. godine Paulson je igrala Harriet Hayes u NBC-jevoj humoristično-dramskoj televizijskoj seriji Studio 60 na Sunset Stripu, a za tu ulogu je prvi puta nominirana za nagradu Zlatni globus. Godine 2008. glumila je Ellen Dolan u superherojskokm noir filmu Spirit.

Paulson je nastupala na Broadwayju u predstavama kao što su The Glass Menagerie (iz 2005. godine) i Collected Stories (iz 2010. godine). Također je nastupila i u brojnim filmovima nezavisne produkcije te imala glavnu ulogu u ABC-jevoj humorističnoj seriji Cupid iz 2009. godine. Godine 2011. pojavila se u filmu Martha Marcy May Marlene, a godinu dana poslije zaradila je nominaciju za prestižnu televizijsku nagradu Emmy kao i nominaciju za Zlatni globus za portret Nicolle Wallace u HBO-ovom televizijskom filmu Promjena igre. U povijesnoj drami iz 2013. godine 12 godina ropstva Paulson je odglumila Mary Epps, a u drami Carol iz 2015. godine nastupila je u ulozi Abby Gerhard. Oba filma pobrala su hvalospjeve kritičara diljem svijeta te bili nominirani u različitim kategorijama za prestižnu nagradu Oscar.

Od 2011. godine Paulson redovito nastupa u FX-ovoj televizijskoj seriji Američka horor priča u kojoj je glumila različite likove u svih dosadašnjih sedam sezona serije. Za svoj rad na toj seriji Paulson je do danas bila nominirana za sveukupno četiri nagrade Emmy (u razdoblju od 2013. do 2016. godine) te osvojila dvije nagrade Udruženja televizijskih kritičara u kategoriji najbolje sporedne glumice u filmu i/ili mini-seriji (2013. i 2015. godine). Godine 2016. Paulson je odigrala ulogu državne tužiteljice Marcije Clark u prvoj sezoni serije Američka kriminalistička priča (podnaslova Narod protiv O.J. Simpsona). Za svoj rad na toj seriji osvojila je nagradu Emmy, nagradu Udruženja televizijskih kritičara, nagradu Udruženja glumaca Amerike i Zlatni globus - sve u kategoriji najbolje glavne glumice.

Godine 2017. magazin Time proglasio ju je jednom od stotinu najutjecajnijih ljudi godine.

Rani život
Sarah Paulson rođena je 17. prosinca 1974. godine u Tampi (država Florida) kao kćer Catharine Gordon (rođ. Dolcater) i Douglasa Lylea Paulsona II. U južnoj Tampi živjela je sve do pete godine života kada su se njezini roditelji razveli. Neko vrijeme provela je u Maineu prije nego što se u dobi od pet godina sa svojom majkom preselila u New York. Živjela je u Queensu i Gramercy Parku prije nego što se trajno nastanila u Park Slopeu u Brooklynu. Ljeta bi provodila na Floridi sa svojim ocem. Paulson je pohađala srednju školu Fiorello H. LaGuardia na Manhattanu, a diplomirala je na Američkoj akademiji dramskih umjetnosti.

Karijera
Paulson je svoju glumačku karijeru započela odmah po završetku srednje škole. U kazalištu Signature odigrala je ulogu u predstavi Hortona Footea pod nazivom Talking Pictures, a 1994. godine pojavila se i u epizodi televizijske serije Zakon i red. Godinu dana potom nastupila je filmu Hallmark produkcije Friends at Last s Kathleen Turner. Također je glumila i u televizijskoj seriji American Gothic koja se nije dugo zadržala na malim ekranima. Prvu redovitiju ulogu na televiziji odigrala je u humoristično-dramskoj seriji Jack i Jill.

Sarah Paulson imala je manju ulogu u HBO-ovoj seriji Deadwood, a također je glumila i glavni lik u jednoj epizodi kritički hvaljene serije Reži me. U NBC-jevoj seriji kratkog vijeka naziva Leap of Faith odigrala je glavnu ulogu, a tijekom 2004. godine nastupila je u sporednoj ulozi u ABC-jevoj seriji The D.A. koja je prekinuta s emitiranjem nakon samo par epizoda. Što se kazališta tiče, Paulson je nastupila u predstavama The Glass Menagerie na Broadwayju, te Killer Joe i Colder Than Here u Off-Broadwayju.

Tijekom televizijske sezone 2006./07., Paulson je nastupila u NBC-jevoj seriji Studio 60 na Sunset Stripu u kojoj je glumila Harriet Hayes. Nastup u toj seriji donio joj je prvu nominaciju za nagradu Zlatni globus u kategoriji najbolje sporedne glumice u seriji, mini-seriji ili TV-filmu. U prosincu 2008. godine Paulson je nastupila u filmskoj adaptaciji stripa autora Willa Eisnera pod nazivom Spirit u kojoj je glumila Ellen Dolan.

Dana 25. kolovoza 2008. televizijska mreža ABC naručila je snimanje pilot epizode serije Cupid. To je bio remake istoimene serije iz 1998. godine u kojoj su glavne uloge ostvarili Jeremy Piven i Paula Marshall. U ovoj novoj verziji Paulson je trebala odigrati glavnu ulogu skupa s Bobbyjem Carnavaleom. Serija je s emitiranjem započela u ožujku 2009. godine, ali je ukinuta već 19. svibnja 2009. nakon emitiranih šest epizoda. Godine 2012. Paulson je nastupila u ulozi Nicolle Wallace u HBO-ovom televizijskom filmu Promjena igre čija se radnja temeljila na izbornoj kampanji za američkog predsjednika 2008. godine.

Godine 2011. Paulson je nastupila u gostujućoj ulozi u tri epizode FX-ove televizijske serije Američka horor priča u kojoj je odglumila lik Billie Dean Howard. Paulson se vratila u drugoj sezoni, podnaslova Američka horor priča: Ludnica, u kojoj je glumila novi lik, Lanu Winters - spisateljicu koja je smještena u umobolnicu zbog toga što je lezbijka. U trećoj sezoni serije, podnaslova Američka horor priča: Vještičja družba, Paulson je glumila Cordeliju Foxx, vješticu koja vodi akademiju za mlade vještice. U četvrtoj sezoni, podnaslova Američka horor priča: Cirkus nakaza, glumila je sestre blizanke Bette i Dot Tattler. Paulson se vratila i u petoj sezoni serije, podnaslova Američka horor priča: Hotel, u kojem je nastupila u ulozi Sally. U toj istoj sezoni u posljednjoj epizodi također se ponovno pojavila u ulozi Billie Dean Howard. U šestoj sezoni serije, podnaslova Američka horor priča: Kolonija Roanoke, Paulson je nastupila u ulozi britanske glumice Audrey Tindall koja se pojavljuje u dokumentarnom filmu My Roanoke Nightmare kao supruga i instruktorica yoge Shelby Miller.

Paulson je također nastupila u brojnim kritički hvaljenim filmovima. Godine 2012. glumila je Mary Lee u filmu Mud, a 2013. portretirala je Mary Epps u povijesnoj drami 12 godina ropstva. Godine 2015. nastupila je kao Abby Gerhard u romantičnoj drami Carol.

Uz filmsku, Paulsonica je imala i vrlo uspješnu kazališnu karijeru. Godine 2005. nastupila je kao Laura Wingfield u ponovnom oživljavanju drame autora Tennesseeja Williamsa The Glass Menagerie u kojoj je nastupila uz Jessicu Lange, Josha Lucasa i Christiana Slatera. Godine 2010. Paulson je glumila u kazališnom komadu Donalda Marguilesa Collected Stories skupa s Lindom Lavin.

Godine 2016. Paulson je odigrala glavnu žensku ulogu u televizijskoj seriji Američka kriminalistička priča. U njoj je nastupila u ulozi Marcije Clark, državne tužiteljice u stvarnom životu. Za ulogu u prvoj sezoni serije podnaslova Narod protiv O. J. Simpsona, Paulson je pobrala hvalospjeve kritičara diljem svijeta i osvojila brojne nagrade uključujući nagradu Udruženja televizijskih kritičara, svoju prvu prestižnu televizijsku nagradu Emmy, te Zlatni globus. Iste godine najavljeno je da će Paulson nastupiti u glumačkoj postavi nadolazećeg akcijskog hita Oceanovih 8. Godine 2017. Paulson je nastupila u sporednoj ulozi u hvaljenom Spielbergovom filmu Novine s Meryl Streep i Tomom Hanksom.

Privatni život
U dobi od 25 godina, Paulson je dijagnosticiran melanom na leđima. Prije nego što se bolest mogla proširiti, madež je kasnije uklonjen operativnim zahvatom.

U razdoblju od 2004. do 2009. godine Paulson se nalazila u vezi s glumicom Cherry Jones. U intervjuu za internetsku stranicu Broadway.com iz 2013. godine, na pitanje o svojoj seksualnosti odgovorila je da je "situacija za mene poprilično jasna". Prije veze s Jones, izlazila je samo s muškarcima, uključujući i pisca kazališnih komada Tracyja Lettsa s kojim je bila i zaručena.

Od rane 2015. godine Paulson se nalazi u vezi s glumicom Holland Taylor.

Izvori

Vanjske poveznice

Američki filmski glumci
Američki televizijski glumci
Američki kazališni glumci
Dobitnici Emmyja
Dobitnici Zlatnog globusa

Sarah Paulson


In molecular biology, a riboswitch is a regulatory segment of a messenger RNA molecule that binds a small molecule, resulting in a change in production of the proteins encoded by the mRNA.  Thus, an mRNA that contains a riboswitch is directly involved in regulating its own activity, in response to the concentrations of its effector molecule. The discovery that modern organisms use RNA to bind small molecules, and discriminate against closely related analogs, expanded the known natural capabilities of RNA beyond its ability to code for proteins, catalyze reactions, or to bind other RNA or protein macromolecules.

The original definition of the term "riboswitch" specified that they directly sense small-molecule metabolite concentrations.  Although this definition remains in common use, some biologists have used a broader definition that includes other cis-regulatory RNAs.  However, this article will discuss only metabolite-binding riboswitches.

Most known riboswitches occur in bacteria, but functional riboswitches of one type (the TPP riboswitch) have been discovered in archaea, plants and certain fungi. TPP riboswitches have also been predicted in archaea, but have not been experimentally tested.

History and discovery

Prior to the discovery of riboswitches, the mechanism by which some genes involved in multiple metabolic pathways were regulated remained mysterious.  Accumulating evidence increasingly suggested the then-unprecedented idea that the mRNAs involved might bind metabolites directly, to affect their own regulation.  These data included conserved RNA secondary structures often found in the untranslated regions (UTRs) of the relevant genes and the success of procedures to create artificial small molecule-binding RNAs called aptamers.  In 2002, the first comprehensive proofs of multiple classes of riboswitches were published, including protein-free binding assays, and metabolite-binding riboswitches were established as a new mechanism of gene regulation.

Many of the earliest riboswitches to be discovered corresponded to conserved sequence "motifs" (patterns) in 5' UTRs that appeared to correspond to a structured RNA.  For example, comparative analysis of upstream regions of several genes expected to be co-regulated led to the description of the S-box (now the SAM-I riboswitch), the THI-box (a region within the TPP riboswitch), the RFN element (now the FMN riboswitch) and the B12-box (a part of the cobalamin riboswitch), and in some cases experimental demonstrations that they were involved in gene regulation via an unknown mechanism.  Bioinformatics has played a role in more recent discoveries, with increasing automation of the basic comparative genomics strategy.  Barrick et al. (2004) used BLAST to find UTRs homologous to all UTRs in Bacillus subtilis.  Some of these homologous sets were inspected for conserved structure, resulting in 10 RNA-like motifs.  Three of these were later experimentally confirmed as the glmS, glycine and PreQ1-I riboswitches (see below).  Subsequent comparative genomics efforts using additional taxa of bacteria and improved computer algorithms have identified further riboswitches that are experimentally confirmed, as well as conserved RNA structures that are hypothesized to function as riboswitches.

Mechanisms

Riboswitches are often conceptually divided into two parts: an aptamer and an expression platform.  The aptamer directly binds the small molecule, and the expression platform undergoes structural changes in response to the changes in the aptamer. The expression platform is what regulates gene expression.

Expression platforms typically turn off gene expression in response to the small molecule, but some turn it on.  The following riboswitch mechanisms have been experimentally demonstrated.
 Riboswitch-controlled formation of rho-independent transcription termination hairpins leads to premature transcription termination.
 Riboswitch-mediated folding sequesters the ribosome-binding site, thereby inhibiting translation.
 The riboswitch is a ribozyme that cleaves itself in the presence of sufficient concentrations of its metabolite.
 Riboswitch alternate structures affect the splicing of the pre-mRNA.
 A TPP riboswitch in Neurospora crassa (a fungus) controls alternative splicing to conditionally produce an Upstream Open Reading Frame (uORF), thereby affecting the expression of downstream genes
 A TPP riboswitch in plants modifies splicing and alternative 3'-end processing
 A riboswitch in Clostridium acetobutylicum regulates an adjacent gene that is not part of the same mRNA transcript.  In this regulation, the riboswitch interferes with transcription of the gene. The mechanism is uncertain but may be caused by clashes between two RNA polymerase units as they simultaneously transcribe the same DNA.
 A riboswitch in Listeria monocytogenes regulates the expression of its downstream gene.  However, riboswitch transcripts subsequently modulate the expression of a gene located elsewhere in the genome.  This trans regulation occurs via base-pairing to the mRNA of the distal gene.  As the temperature of the bacterium increases, the riboswitch melts, allowing transcription.  Unpublished undergraduate research created a similar riboswitch or 'thermosensor' via random mutagenesis of the Listeria monocytogenes sequence.

Types

The following is a list of experimentally validated riboswitches, organized by ligand.
 Cobalamin riboswitch (also B12-element), which binds either adenosylcobalamin (the coenzyme form of vitamin B12) or aquocobalamin to regulate cobalamin biosynthesis and transport of cobalamin and similar metabolites, and other genes.
 cyclic AMP-GMP riboswitches bind the signaling molecule cyclic AMP-GMP.  These riboswitches are structurally related to cyclic di-GMP-I riboswitches (see also "cyclic di-GMP" below).
 cyclic di-AMP riboswitches (also called ydaO/yuaA) bind the signaling molecule cyclic di-AMP.
 cyclic di-GMP riboswitches bind the signaling molecule cyclic di-GMP in order to regulate a variety of genes controlled by this second messenger.  Two classes of cyclic di-GMP riboswitches are known: cyclic di-GMP-I riboswitches and cyclic di-GMP-II riboswitches.  These classes do not appear to be structurally related.
 fluoride riboswitches sense fluoride ions, and function in surviving high levels of fluoride.
 FMN riboswitch (also RFN-element) binds flavin mononucleotide (FMN) to regulate riboflavin biosynthesis and transport.
 glmS riboswitch, which is a ribozyme that cleaves itself when there is a sufficient concentration of glucosamine-6-phosphate.
 Glutamine riboswitches bind glutamine to regulate genes involved in glutamine and nitrogen metabolism, as well as short peptides of unknown function.  Two classes of glutamine riboswitches are known: the glnA RNA motif and Downstream-peptide motif.  These classes are believed to be structurally related (see discussions in those articles).
 Glycine riboswitch binds glycine to regulate glycine metabolism genes, including the use of glycine as an energy source.  Previous to 2012, this riboswitch was thought to be the only that exhibits cooperative binding, as it contains contiguous dual aptamers. Though no longer shown to be cooperative, the cause of dual aptamers still remains ambiguous.
 Lysine riboswitch (also L-box) binds lysine to regulate lysine biosynthesis, catabolism and transport.
 manganese riboswitches bind manganese ions.
 NiCo riboswitches bind the metal ions nickel and cobalt.
 PreQ1 riboswitches bind pre-queuosine1, to regulate genes involved in the synthesis or transport of this precursor to queuosine.  Three entirely distinct classes of PreQ1 riboswitches are known: PreQ1-I riboswitches, PreQ1-II riboswitches and PreQ1-III riboswitches.  The binding domain of PreQ1-I riboswitches are unusually small among naturally occurring riboswitches.  PreQ1-II riboswitches, which are only found in certain species in the genera Streptococcus and Lactococcus, have a completely different structure, and are larger, as are PreQ1-III riboswitches.
 Purine riboswitches binds purines to regulate purine metabolism and transport.  Different forms of the purine riboswitch bind guanine (a form originally known as the G-box) or adenine.  The specificity for either guanine or adenine depends completely upon Watson-Crick interactions with a single pyrimidine in the riboswitch at position Y74. In the guanine riboswitch this residue is always a cytosine (i.e. C74), in the adenine residue it is always a uracil (i.e. U74).  Homologous types of purine riboswitches bind deoxyguanosine, but have more significant differences than a single nucleotide mutation.
 SAH riboswitches bind S-adenosylhomocysteine to regulate genes involved in recycling this metabolite that is produced when S-adenosylmethionine is used in methylation reactions.
 SAM riboswitches bind S-adenosyl methionine (SAM) to regulate methionine and SAM biosynthesis and transport. Three distinct SAM riboswitches are known: SAM-I (originally called S-box), SAM-II and the SMK box riboswitch.  SAM-I is widespread in bacteria, but SAM-II is found only in Alpha-, Beta-, and a few Gammaproteobacteria. The SMK box riboswitch is found only in the order Lactobacillales.  These three varieties of riboswitch have no obvious similarities in terms of sequence or structure.  A fourth variety, SAM-IV riboswitches, appears to have a similar ligand-binding core to that of SAM-I riboswitches, but in the context of a distinct scaffold.
 SAM-SAH riboswitches bind both SAM and SAH with similar affinities.  Since they are always found in a position to regulate genes encoding methionine adenosyltransferase, it was proposed that only their binding to SAM is physiologically relevant.
 Tetrahydrofolate riboswitches bind tetrahydrofolate to regulate synthesis and transport genes.
 TPP riboswitches (also THI-box) binds thiamin pyrophosphate (TPP) to regulate thiamin biosynthesis and transport, as well as transport of similar metabolites. It is the only riboswitch found so far in eukaryotes.
 ZMP/ZTP riboswitches sense ZMP and ZTP, which are by-products of de novo purine metabolism when levels of 10-Formyltetrahydrofolate are low.

Presumed riboswitches:
 Moco RNA motif is presumed to bind molybdenum cofactor, to regulate genes involved in biosynthesis and transport of this coenzyme, as well as enzymes that use it or its derivatives as a cofactor.

Candidate metabolite-binding riboswitches have been identified using bioinformatics, and have moderately complex secondary structures and several highly conserved nucleotide positions, as these features are typical of riboswitches that must specifically bind a small molecule.  Riboswitch candidates are also consistently located in the 5' UTRs of protein-coding genes, and these genes are suggestive of metabolite binding, as these are also features of most known riboswitches.  Hypothesized riboswitch candidates highly consistent with the preceding criteria are as follows: crcB RNA Motif, manA RNA motif, pfl RNA motif, ydaO/yuaA leader, yjdF RNA motif, ykkC-yxkD leader (and related ykkC-III RNA motif) and the yybP-ykoY leader.  The functions of these hypothetical riboswitches remain unknown.

Computational models

Riboswitches have been also investigated using in-silico approaches. In particular, solutions for riboswitch prediction can be divided into two wide categories:
 riboswitch gene finders, i.e. systems aimed at uncovering riboswitches by genomic inspections, mostly based on motif-searching mechanisms. This group contains Infernal, the founding component of the Rfam database, and more specific tools such as RibEx or RiboSW.
 conformational switch predictors, i.e.  methods based on a structural classification of alternative structures, such as paRNAss, RNAshapes and RNAbor. Moreover, family-specific approaches for ON/OFF structure prediction have been proposed as well.

The SwiSpot tool somehow covers both the groups, as it uses conformational predictions to assess the presence of riboswitches.

The RNA world hypothesis

Riboswitches demonstrate that naturally occurring RNA can bind small molecules specifically, a capability that many previously believed was the domain of proteins or artificially constructed RNAs called aptamers.  The existence of riboswitches in all domains of life therefore adds some support to the RNA world hypothesis, which holds that life originally existed using only RNA, and proteins came later; this hypothesis requires that all critical functions performed by proteins (including small molecule binding) could be performed by RNA.  It has been suggested that some riboswitches might represent ancient regulatory systems, or even remnants of RNA-world ribozymes whose bindings domains are conserved.

As antibiotic targets

Riboswitches could be a target for novel antibiotics.  Indeed, some antibiotics whose mechanism of action was unknown for decades have been shown to operate by targeting riboswitches.  For example, when the antibiotic pyrithiamine enters the cell, it is metabolized into pyrithiamine pyrophosphate.  Pyrithiamine pyrophosphate has been shown to bind and activate the TPP riboswitch, causing the cell to cease the synthesis and import of TPP.  Because pyrithiamine pyrophosphate does not substitute for TPP as a coenzyme, the cell dies.

Engineered riboswitches

Since riboswitches are an effective method of controlling gene expression in natural organisms, there has been interest in engineering artificial riboswitches
for industrial and medical applications such as gene therapy.

See also

 RNA thermometer - Another class of mRNA regulatory segments which change conformation in response to temperature fluctuations, thereby exposing or occluding the ribosome binding site.

References

Further reading

RNA
Cis-regulatory RNA elements

Riboswitch


Die römisch-katholische Pfarrkirche Pottenhofen (Patrozinium: hl. Florian) in der niederösterreichischen Gemeinde Wildendürnbach gehört zum Dekanat Laa-Gaubitsch. Die erste urkundliche Erwähnung von Pottenhofen als Pfarre stammt aus dem Jahr 1784.

Pfarrkirche
Zur Zeit Joseph II. (2. Hälfte 18. Jahrhundert) entstand die erste Kapelle in Pottenhofen. 1859 wurde der heutige neugotische Bau mit einem Fassadenturm errichtet. Das Langhaus und der eingezogene Chor mit Fünfachtelschluss haben Strebepfeiler, ein umlaufendes Kaffgesims und zweibahnige Maßwerkfenster. Die Kirchenausrichtung ist SO–NW. Der in die südöstliche Eingangsfassade eingestellte Turm wird von einem achtseitigen Giebelspitzhelm bekrönt. Der Haupteingang ist ein Schulterbogenportal mit Spitzbogenrahmung und einer Nischenfigur des hl. Florian. Das vierjochige Langhaus und der Chor haben Kreuzrippengewölbe. Die Orgelempore ist mit Netzrippen unterwölbt. In den Fenstern befinden sich Glasmalereien vom Anfang des 20. Jahrhunderts. Der Hochaltar im NW ist ein dreiseitiger, neugotischer Schnitzaltar mit einem Altarblatt hl. Florian aus der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts, flankiert von Figuren der Heiligen Petrus und Paulus. Die übrige Ausstattung stammt aus der Bauzeit um 1860.

Pfarrgeschichte
Pottenhofens Mutterpfarre war ursprünglich Falkenstein und nachdem Ottenthal 1581 Pfarre geworden war, dieser zugehörig. Im Zuge der Josephinischen Kirchenreformen wurde Pottenhofen 1783 eine eigenständige Pfarre.

Der letzte Pfarrer in Pottenhofen war F. Wech (1935–1972). Ab 1972 wurde die Pfarre bis 2004 von Ottenthal betreut und seit 1. September 2004 ist Pottenhofen Teil des neuen Pfarrverbandes mit Wildendürnbach und Neuruppersdorf.
Die Orgel stammt von Ignaz Reinold.

Literatur
 DEHIO Niederösterreich nördlich der Donau. Berger, Wien 2010, ISBN 978-3-85028-395-3, S. 896f.

Weblinks

 Beschreibung der Kirche im Austria-Forum.

Einzelnachweise

Pottenhofen
Wildendürnbach
Baudenkmal (Niederösterreich)
Pottenhofen
Pottenhofen
Neugotisches Bauwerk in Niederösterreich
Pottenhofen

Pfarrkirche Pottenhofen


An Pitcairnia sceptriformis in uska species han Liliopsida nga ginhulagway ni Carl Christian Mez. An Pitcairnia sceptriformis in nahilalakip ha genus nga Pitcairnia, ngan familia nga Bromeliaceae. Waray hini subspecies nga nakalista.

Mga kasarigan

Pitcairnia

Pitcairnia sceptriformis


El tororoí bicolor  (Grallaria rufocinerea), también denominado tororoi rufocenizo (en Colombia), chululú bicolor, cholongo o cocona, es una especie de ave paseriforme perteneciente al numeroso género Grallaria  de la familia Grallariidae, anteriormente incluido en Formicariidae. Se encuentra en Colombia y Ecuador.

Distribución y hábitat
La subespecie nominal se distribuye en los Andes centrales de Colombia desde el sur de Antioquia hacia el sur hasta el oeste de Huila; y la subespecie romeroana desde el sur de Colombia (cabecera del Valle del Magdalena y oeste de Putumayo) hacia el sur hasta los Andes nororientales de Ecuador (noroeste de Sucumbíos).

Vive en el suelo y el sotobosque de los bosques primarios y secundarios y plantaciones de árboles, de la Cordillera Central de los Andes, entre los 1950 y 3150 m de altitud.

Descripción
Mide 16,5 cm de longitud. El dorso, la cabeza y la garganta son de color castaño rojizo rufo; las partes inferiores son grises, el pecho y la región infracaudal gris oscuro. El pico es negro.

Referencias

Enlaces externos
 Videos, fotos y sonidos de Grallaria rufocinerea en eBird.
 Sonidos y mapa de distribución de Grallaria rufocinerea en xeno-canto.

rufocinerea
Aves de América del Sur
Animales descritos en 1879
Aves de los Andes
Taxones descritos por Osbert Salvin
Taxones descritos por Philip Lutley Sclater

Grallaria rufocinerea


Taston is a hamlet in Spelsbury civil parish, about  north of Charlbury and  southeast of Chipping Norton, Oxfordshire.

Name

Name history
Survey of English Place-Names:

 Thorstan 1278–9.
 Thorstane 1316.
 Torstone 1492.
 Taston 1608–9.

The original Old Danish name might have been:
 Þórr steinn.

Toponym ( Thorstan )
The name element Thor is a reference to the Norse God Thor.
The name element stan is from Old English stān ( " stone " ).

The toponym might be:
 Thor stone.
 Thor's stone.

Thor Stone
The Thor Stone is a  monolithic standing stone that stands about seven-foot tall in the centre of Taston.

It is a menhir, meaning that it was man handled there by humans. A local myth maintains that the stone portrays the image of a thunderbolt,
and that it was created by a thunderbolt from Thor himself.

The Thor Stone is a scheduled monument.

The Norse God Thor was one of the most powerful of the many Norse Gods who featured in Norse mythology.

According to Norse mythology, Thor was the son of the Norse god Óðinn and the Norse goddess Jörð.

It would be expected that the Danish people who settled in Oxfordshire during the Viking age

continued to follow the traditions and beliefs that were customary in their Scandinavian homeland. Stories from Norse mythology were retold and passed down from generation to generation.

Natural England maps
Maps showing Access, Designations and other criteria from Natural England:

 MAGiC MaP : Taston – Scheduled Monuments.

 MAGiC MaP : Taston – Listed Buildings.

 MAGiC MaP : Taston – Grims Ditch.

 MAGiC MaP : Taston – Monuments – Spelsbury Parish boundary.

Listed buildings

List Entry table

Medieval village cross
At the centre of Taston are the base and broken shaft of a Medieval preaching cross. It is a Grade II* listed building.

Middle farmhouse and barn
Middle Farmhouse is a house built of coursed rubble in the 17th and early 18th centuries. Part of the roof is of Stonesfield slate. The farmstead has a four-bay barn that was built of stone early in the 18th century and altered in 1884.

The Firkins
The Firkins is a small house near Thorsbrook Spring. It is built of rubble and probably dates from early in the 18th century.

Memorial fountain
At Thorsbrook Spring, about  southeast of the preaching cross, is a Victorian Gothic Revival memorial fountain. It was built in 1862 in memory of Henrietta, Viscountess Dillon, wife of Henry Dillon, 13th Viscount Dillon.

History

Danish Vikings
The Danish Viking warlord Guthrum based his army at Cirencester for about a year following his defeat at the Battle of Edington.

In 879 Guthrum moved his large army from Cirencester to East Anglia, as had been agreed in the Treaty of Alfred and Guthrum.

Taston is about  north of the Akeman Street Roman road, which connected Cirencester directly with Alchester (Roman town) near Bicester. Alchester was a strategic location with connecting routes north and south:

 The route north connected with Watling Street at Lactodurum (Towcester).

 The route south connected with the River Thames at Dorchester on Thames.

It would be expected that Guthrum's army used Akeman Street to travel from Cirencester to East Anglia.

It is possible that not all of Guthrum's army recruits continued all of the way to East Anglia. There is a cluster of Danish and Old Norse place names to the north of Akeman Street.
Oxfordshire became increasingly populated by Danes of Viking age origin as waves of migrants crossed the North sea and followed the River Thames inland to Oxford.

Local place names

Place name table
There is a cluster of Old Danish and Old Norse place names near Taston:

Grim's Ditch

Taston is very close to a series of defensive earthwork's known as Grim's Ditch around Ditchley Park. The earthwork's extend south as far as Akeman Street Roman road and were probably built or re-used by the Roman army to resist attack from the Dobunni. The North Oxfordshire Grim's Ditch is one of many earthwork's of a similar name in the
south and east of England. The reason why they are all called " Grim's Ditch " is not known, since they are believed to have different origins.
The name " Grim " was a common Old Danish personal-name during the Viking Age. The name was associated with the Norse god Óðinn, known as Wōden to the Anglo Saxons.

Dane Hill
Dane Hill is a small hamlet on the A4260 road from Oxford to Banbury.
The hamlet might mark the most westerly extent of Danish controlled territory into Oxfordshire, following the Treaty of Alfred and Guthrum.

A 19th century map shows how territory was divided between the Anglo Saxons (Pink) and the Danes (Blue):

 Wantage – Kingdom of Wessex – Alfred the Great (Pink).
 Warwick – English Mercia – Ceolwulf II of Mercia (Pink).
 Oxford – Wessex and Mercia (Pink).
 Buckingham – Kingdom of Guthrum (Blue).
 Northampton – Danish Mercia (Blue).

The Anglo Saxons later gained territory from the Danes, and Buckingham became a Mercian burh, one of a network of fortified burhs created to defend Mercia and Wessex against the Danes.

References

Notes

Citations

Sources

External links
Megalithic Portal Map Search – Thor Stone  The Megalithic Portal

The Modern Antiquarian – Thor Stone  The Modern Antiquarian

Hamlets in Oxfordshire
West Oxfordshire District

Taston


محمد كرد علي اسمه الكامل: محمد بن عبد الرزاق بن محمد كرد علي. ولد في دمشق 1293 هـ، 1876 م. هو مفكر سوري ومن رجال الفكر والأدب والصلاح والمدافع عن اللغة العربية، فهو أول وزير للمعارف والتربية في سورية، وكان رئيسًا لمجمع اللغة العربية في دمشق منذ تأسيسه 1919 م حتى وفاته 1953 م.

نشأته
نشأ في أسرة كريمة، لأب كردي وأم شركسية.

تعلم في الكتاب القراءة والكتابة والقرآن الكريم، ودرس المرحلة الإعدادية في المدرسة الرشدية، ثم أتم تعليمه الثانوي في المدرسة العازرية للراهبات العازريات بدمشق.

تلقى تعليمه الابتدائي في مدرسة «كافل سيباي» حيث تعلم القراءة والكتابة ومبادئ العلوم الإسلامية والحساب والطبيعيات، ثم انتقل إلى المدرسة الرشدية (الثانوية)، ودرس بها التركية والفرنسية، وفي هذه الفترة مالت نفسه إلى القراءة ومطالعة الصحف، ووجد والده عوناً له في إشباع هذه الرغبة، حيث كان يساعده على اقتناء الكتب.

اتصل بعدد من علماء دمشق المعروفين ينهل من علمهم وأدبهم: الشيخ سليم البخاري، والشيخ محمد المبارك، والشيخ طاهر الجزائري، وقرأ عليهم كتب الأدب واللغة والبلاغة والفقه وعلم الاجتماع والتاريخ والفقه والتفسير والفلسفة.

عمل كاتباً في قلم الأمور الأجنبية سنة (1310 هـ= 1892م) وهو في السابعة عشرة، وكان يعرف الفرنسية والتركية. في العام 1897 م عُهد إليه بتحرير جريدة (الشام) الأسبوعية الحكومية في سوريا، واستمر مدة ثلاث سنوات. ثم أخذ كرد علي يراسل مجلة (المقتطف) المصرية لمدة خمس سنوات، فانتقلت شهرته إلى مصر.

سافر كرد علي إلى القاهرة سنة 1319 هـ = 1901م، ولبث فيها شهوراً عشرة تولى خلالها تحرير جريدة الرائد المصري  عاد بعدها إلى دمشق فراراً من وباء الطاعون الذي انتشر في مصر بتلك الفترة. وبعد عودته إلى دمشق، رُفعت إلى واليها التركي وشاية به ففتش بيته، وظهرت براءته وسافر إلى مصر عام 1905  أو 1906، وأنشأ مجلة المقتبس الشهرية نشر فيها البحوث العلمية والأدبية والتاريخية. وتولى إلى جانب ذلك تحرير جريدة «الظاهر» اليومية، ولما أُغلقت دعاه الشيخ علي يوسف صاحب جريدة المؤيد -وهي يومئذ كبرى الجرائد في العالم الإسلامي- إلى التحرير فيها؛ فعمل بها إلى سنة (1326 هـ = 1908م) حيث غادر القاهرة إلى دمشق بعد الانقلاب العثماني فيها

في دمشق أعاد إصدار مجلة المقتبس التي كان قد أصدرها بالقاهرة، وجريدة يومية أسماها المقتبس. ولما اشتدت عليه حملات المغرضين واتهامات أصحاب النفوذ والسلطات غادر دمشق سراً إلى فرنسا، وأقام بها فترة، فوقف على حركتها العلمية، والتقى بساستها ومفكريها، وقد كتب عن هذه الرحلة التي أقامها بباريس 35 مقالة نُشرت في كتابه «غرائب الغرب».

استطاع تحقيق حلمه في إنشاء مجمع علمي عربي وذلك بعد استقلال سورية عن الدولة العثمانية. ففي فترة حكومة الملك فيصل عرض الفكرة على الحاكم العسكري علي رضا الركابي الذي وافق على تغيير ديوان المعارف برئيسه وأعضائه مجمعاً علمياً عربياً. وتم إنشاء أول مجمع علمي عربي في الثامن من حزيران عام 1919 م في دمشق، وعُين محمد كرد علي رئيساً للمجمع واستمر حتى وفاته.

كان أول من أسس مجمعاً علمياً عربياً وهو مجمع اللغة العربية في دمشق، ثم تلاه بعض المجامع الأخرى في عدد من بلدان الوطن العربي.

مؤلفاته
كتب محمد كرد علي العديد من المؤلفات:
 خطط الشام، وطُبع سنة (1344هـ= 1925م) في 3 أجزاء، وهو من أهم كتبه.
 الإسلام والحضارة العربية: وطبع في القاهرة في مجلدين سنة (1353هـ= 1934م).
 تاريخ الحضارة: جزآن، ترجمه عن الفرنسية.
 غرائب الغرب: مجلدان.
 أقوالنا وأفعالنا: ويضم عدداً من مقالاته الإصلاحية، وطبع بالقاهرة سنة 1946م.
 دمشق مدينة السحر والشعر.
 غابر الأندلس وحاضرها.
 أمراء البيان: جزآن. وطبع بالقاهرة سنة 1937م
 القديم والحديث: وهو منتقيات من نقالاته.
 كنوز الأجداد في سير بعض الأعلام.
 الإدارة الإسلامية في عز العرب.
 غوطة دمشق.

كما حقق كتباً من عيون من عيون التراث العربي، منها:
 سيرة أحمد بن طولون للبلوي، وطُبع بدمشق سنة (1358هـ=1939م).
 المستجاد من فعلات الأجواد للتنوخي، وطبع بدمشق سنة (1366هـ= 1946م).
 تاريخ حكماء الإسلام للبيهقي، وطبع بدمشق سنة (1366هـ= 1946م).
 كتاب الأشربة لابن قتيبة، وطبع بدمشق سنة (1367هـ= 1947م).

كما كتب مذكراته في 4 أجزاء. وله أيضاً تحقيق وجمع لبعض رسائل الأدباء أسماه رسائل البلغاء.

توفي في (17 رجب 1372 هـ = 2 أبريل سنة 1953م). في دمشق ودفن بجوار قبر معاوية بن أبي سفيان في دمشق.

انظر أيضًا
 سعيد علي الكرمي

المراجع

وصلات خارجية

أشخاص من دمشق
أكراد سوريا
سوريون من أصل شركسي
كتاب سوريون في القرن 20
كتاب وكاتبات سوريون
لغويون سوريون
منتقدو الشيعة
مواليد 1293 هـ
مواليد 1876
مواليد في دمشق
مؤرخون سوريون
نقاد أدب سوريون
وزراء تربية سوريون
وزراء تعليم عال سوريون
وفيات 1372 هـ
وفيات 1953
مؤرخون سوريون في القرن 19
مؤرخون سوريون في القرن 20
رؤساء مجمع اللغة العربية بدمشق
أعضاء مجمع اللغة العربية بدمشق
لغويون عرب في القرن 20
كتاب بالعربية في القرن 20

محمد كرد علي


Chancellorsville may refer to:

 Chancellorsville, Virginia, United States, an unincorporated community
 Battle of Chancellorsville (1863) in the American Civil War
 Chancellorsville (game), a two-player wargame
 USS Chancellorsville, the former name of , a US Navy guided missile cruiser

Chancellorsville