Nicolae Bria (n. 12 septembrie 1927, Colibași, raionul Cahul, Moldova – d. 17 octombrie 2017, București, România) a fost un specialist român al mecanizării agriculturii, în domeniul culturii cartofului și a plantelor tehnice (sfeclă de zahăr, cânepă, in).

Biografie

Nicolae Bria s-a născut pe malul stâng al Prutului la data de 12 septembrie 1927 în comuna Colibași, județul Cahul. În satul natal a absolvit 7 clase primare, apoi s-a înscris la liceul "Ion Vodă cel Cumplit" din Cahul, absolvind 3 clase, apoi fiind evacuat din Basarabia și fiind copil de trupă și-a continuat studiile la liceul "Radu Greceanu" din Slatina, iar ultimii ani și bacalaureatul le-a absolvit în anul 1949 la liceul "Alexandru Lahovary" din Râmnicu-Vâlcea. Prin concurs s-a înscris la Facultatea de Mecanizarea Agriculturii din cadrul Institutului Agronomic din Craiova, pe care a absolvit-o și a susținut examenul de diplomă în anul 1953, fiind declarat inginer agricol. După terminarea facultății a lucrat 6 luni ca inginer mecanic de secție la S.M.T. Segarcea, jud. Dolj și în același timp ca asistent stagiar zonal în cadrul Institutului de Cercetări pentru Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii I.C.M.E.A., aflată, în organizare în acea perioadă, după, care a fost încadrat definitiv ca cercetător științific.

În cadrul Comisiei C.A.E.R. (Consiliul de Ajutor Economic Reciproc) din anul 1965 se ia hotărârea de a construi în colaborare sistema de mașini pentru agricultură. Din delegația română face parte și Nicolae Bria, alături de viitorii academicieni Grigore Obrejanu și Alexandru Priadcencu, ambii născuți în Basarabia.

A făcut studii la Universitatea de Sociologie București pe care a absolvit-o în anul 1972. S-a înscris și a absolvit cursurile de pregătire pentru doctorat la Facultatea de Mecanică Agricolă din cadrul Institutului Politehnic din Timișoara. În anul 1978 a susținut teza intitulată: "Contribuții teoretice și experimentale privind perfecționarea procesului de lucru a combinelor de recoltat cartof", obținând titlul științific de doctor în agronomie, specialitatea mașini agricole.

Între anii 1976 - 1977 a făcut studii de specializare în domeniul mecanizării lucrărilor din culturile de sfeclă de zahăr și cartof ca bursier F.A.O. la Universitatea din Bonn, Germania.

În 1998 a obținut titlul de profesor universitar onorific al Universității Transilvania din Brașov și este menționat în "Dicționarul specialiștilor", un Who's Who în știința și tehnica românească.

În anul 2002 ca urmare a contribuției științifice aduse în domeniul său de activitate, a fost ales membru titular al Academiei de Științe Agricole și Silvice "Gheorghe Ionescu-Șișești" și membru în cadrul Biroului Secției de Mecanizare.

Întreaga activitate profesională a desfășurat-o în cercetarea științifică, în domeniul mecanizării agriculturii, fiind specializat în tehnologii de mecanizare și echipamente tehnice destinate culturilor de cartof, sfeclă de zahăr, in și cânepă. Împreună cu colective de specialiști din țară, a elaborat sistemele de mașini pentru aceste culturi, a coordonat și elaborat rapoarte de sinteză pentru toate cercetările efectuate în domeniu.

A propus și a participat la realizarea și introducerea în fabricație (140 exemplare) la Uzina Semănătoarea București, a primei combine românești pentru recoltarea cartofului pe două rânduri, destinată a lucra în condiții de soluri ușoare și mijlocii ușor separabile. A efectuat cercetări și asupra cauzelor care conduc la formarea bulgărilor de pământ în solurile argiloase și a elaborat tehnologii pentru reducerea acestora. Împreună cu prof. onor. dr. Mircea Boboșilă a realizat și au fost brevetate sisteme tehnice pentru sfărâmarea și separarea bulgărilor de pământ în procesul de recoltare a tuberculilor de cartof, care au constituit baza realizării, omologării și introducerii în fabricație a combinei pentru recoltat cartof pe două rânduri, cultivat în soluri grele de tipul CCG-3 (brevetată). De asemenea a coordonat introducerea în fabricație a instalației stabile pentru sortarea și calibrarea tuberculilor de cartof, a combinei de recoltat sfeclă de zahăr pe două rânduri, a setului de mașini pentru recoltarea divizată pe trei rânduri a sfeclei de zahăr, a combinatorului pentru pregătirea patului germinativ la înființarea culturii de cartof și de sfeclă de zahăr, a stabilit tipul corespunzător de mașini pentru plantat tuberculi de cartof pe patru sau șase rânduri, a mașinii de recoltat in și cea de recoltat cânepă etc.

A participat în colectivele de elaborare a strategiei direcțiilor de cercetare în domeniul mecanizării agriculturii și industriei alimentare, precum și la elaborarea studiilor privind structura necesarului de tractoare și mașini pentru agricultura României în condițiile noii proprietăți a pământului, oferta industriei românești și caracterizarea calității acesteia față de nivelul mondial. A realizat în calitate de responsabil sau colaborator 80 lucrări de cercetare științifică, care s-au materializat în dezvoltarea cercetării in domeniul tehnologiilor de mecanizare, a realizării de echipamente tehnice pentru agricultură, a elaborării metodologiilor de testare a echipamentelor tehnice și a elaborării de sinteze privind mecanizarea lucrărilor din agricultură. A fost membru în comisia de omologare a echipamentelor tehnice agricole și a participat la omologarea peste 180 de echipamente.

Timp de 54 de ani, de la absolvirea facultății și până în 2012, lucrează la I.N.M.A. București unde de-a lungul anilor a avut o serie de activități profesionale, dintre care:
 secretar științific și membru în conducerea Institutului (1955 - 1962),
 șef de laborator (1952 - 1970),
 cercetător științific principal (1970 - 1991),
 membru în consiliul științific al Institutului (1955 - 1991),
 membru în consiliul tehnico-științific din Ministerul Agriculturii (1955 - 1962),
 membru al colectivului din Ministerul Agriculturii pentru elaborarea prognozelor privind mecanizarea în agricultură (1970 - 1985),
 cadru didactic asociat la Institutul Politehnic București (1970 - 1989),
 membru al consiliului profesoral al Facultății de Mecanică Agricolă București (1984 - 1988),
 membru în colegiul de redacție și consilier la revista Mecanizarea Agriculturii (din 1972),
 membru fondator și în consiliul director al Societății Inginerilor Mecanici Agricoli din România (S.I.M.A.R., din 1990),
 membru corespondent al Academiei de Științe Agricole și Silvice "Gheorghe Ionescu-Șișești (1994 - 2002),
 membru titular al Academiei de Științe Agricole și Silvice "Gheorghe Ionescu-Șișești (din 2002),
 membru în comisia de avizare a rezultatelor cercetărilor științifice privind culturile de sfeclă de zahăr și cartof (din 1994),
 referent de specialitate în comisiile de analiză și susținere de teze de doctorat, precum și în comisii de examinare a doctoranzilor (din 1994),
 membru în comitetul tehnic de standardizare CT-77 "Tractoare și mașini agricole" (din 1996),
 membru în consiliul director al organismului de certificare a conformității performanțelor tehnico-funcționale și al securității muncii a echipamentelor tehnice destinate agriculturii și industriei alimentare (I.N.M.A. — C.E.R.T., din 1995), calitate în care a participat la certificarea a peste 350 de echipamente tehnice pentru agricultură și industria alimentară.
La 21 noiembrie 2013, Nicolae Bria este declarat "Cetățean de onoare al comunei Colibași", titlu cu care se mândrește în mod deosebit.

A fost un bun organizator și adeptul concepției că orice cunoștință, trebuie imediat difuzată celor ce au nevoie de ea și a antrenat foarte mult tinerii să se pregătească profesional prin doctorantură. A scris 30 de cărți și peste 200 de articole de specialitate, a susținut în sesiuni științifice 75 de lucrări, are 8 brevete de invenție, a susținut peste 80 de conferințe și demonstrații practice în țară și a participat la 30 congrese de specialitate și simpozioane internaționale.

Dintre principalele cărți la care a participat ca prim autor sau în colaborare sunt amintite: Mecanizarea lucrărilor în cultura plantelor tehnice (1965); Instalații și mașini pentru uscarea și condiționarea produselor agricole (1966); Mecanizarea lucrărilor de recoltare a sfeclei de zahăr (1967); Reglarea mașinilor agricole (1969); Mecanizarea lucrărilor în producția de cartofi (1982); Dicționarul de mecanică agricolă (coautor) (1973) etc.

S-a alăturat întotdeauna ideii de muncă disciplinată și ordonată, capabilă să aducă contribuții semnificative la dezvoltarea științei de mecanizare a agriculturii. A fost un luptător pentru promovarea de echipamente tehnice în cultura cartofului, sfeclei de zahăr, in și cânepă și rămâne cel mai remarcabil specialist în aceste domenii. Onestitatea și bunătatea sunt parte ale trăsăturilor sale, incurajând și ajutând cu discreție orice inițiativă pozitivă a colegilor săi.

În data de 17 octombrie 2017, Nicolae Bria a decedat.

Participări la programe de cercetare-dezvoltare
 Elaborarea sistemului de mașini pentru cereale păioase și porumb (1956 - prima lucrare din România de acest fel)
 Elaborarea sistemului de mașini pentru cultura plantelor de câmp, viticultură, pomicultură, legumicultură și pentru zootehnie (1960-1988)
 Studii privind realizarea și încercarea mașinilor specifice culturilor de cartof, in și cânepa (1960-1988)
 Studii și cercetări privind creșterea gradului de dotare a fermelor mici și mijlocii cu mașini, unelte și instalații destinate lucrărilor gospodărești și agricole (1994-1998)
 Studii și cercetări privind creșterea gradului de mecanizare a lucrărilor de recoltare în culturi horti-viticole (1995-2000)
 Studii și cercetări în vederea creșterii gradului de mecanizare a lucrărilor din sere și solarii (1996-2000)
 Elaborări de proiecte de standarde române din domeniul mașinilor agricole și aIinierea la documentele ISO și EN (1990-1998)

Invenții
 Nicolae Bria, Morărescu Eugen, Boboșilă Mircea, Oprea Ion, Wolf Carol, Solomon Carol, Cojocaru Iosif, Combina de recoltat cartofi, Brevet 56278 din 2 februarie 1972, publicat la Oficiul de Stat pentru Invenții și Mărci - www.osim.ro, București, 1973
 Nicolae Ioachim Ionașiu, Ion Oprea, Carol Solomon, Nicolae Bria, Alexandru Munteanu, Eugen Morărescu, Extractor de sfeclă, Brevet 56067 din 6 iunie 1972
 Iosif Cojocaru, Mircea Boboșilă, Nicolae Bria, Dispozitiv de alimentare a combinei de recoltat cartof, Invenție 73928 din 10 iunie 1977, publicată la Oficiul de Stat pentru Invenții și Mărci - www.osim.ro, București, 1980
 Mircea Boboșilă, Nicolae Bria, Eugen Robe, Marin Popa, Ion Vizitiu, Transportator sortator-separator, Brevet 74144 din 21 februarie 1978, publicat la Oficiul de Stat pentru Invenții și Mărci - www.osim.ro, București, 1980
 Mircea Boboșilă, Ion Vizitiu, Nicolae Bria, Constantin Mitrescu, Eugeniu Robe, Marin Popa, Dispozitiv de sfărîmat și separat intensiv bulgări de pămînt, Brevet 73867 din 16 aprilie 1978, publicat la Oficiul de Stat pentru Invenții și Mărci - www.osim.ro, București, 1980
 Nicolae Bria și colaboratorii, Combina de recoltat cartofi pentru soluri grele, Brevet 73865 din 19 aprilie 1978
 Mircea Boboșilă, Ion Vizitiu, Nicolae Bria, Marin Popa, Eugen Robe, Combina de recoltat cartofi în soiuri cu procent ridicat de bulgări, Brevet 73866 din 12 mai 1978, publicat la Oficiul de Stat pentru Invenții și Mărci - www.osim.ro, București, 1980
 Nicolae Bria și colaboratorii, Combina de recoltat în soluri greu separabile, Brevet 101501 din 1989
 Nicolae Bria și colaboratorii, Mașina de recoltat fasole verde, Brevet 108755 din 1993
 Nicolae Bria și colaboratorii, Combina de recoltat cartofi, Brevet 111891 din 1995

Lucrări științifice
 Urmărirea calității de execuție și încercarea exemplarului de control al semănătorii cu tracțiune animală Ceahlăul (Anale ICMA, vol.I, 1957, 8 pag., Ed.AgroSilvică)
 Stabilirea tipului, experimentarea și definitivarea construcției semănătorii universale SU-29 (Anale vol.VI, 1961, 19 pag., Ed.Agro-Silvică, în colaborare cu Trandafir St., Buzea I., Mănișor Gh.)
 Cercetări privind stabilirea tipului de mașină de plantat cartofi (Anale ICMA, vol.X, 1966, Ed.Agro-Silvică, în colaborare cu Călugăru V., Bianu I., Luca Gh.)
 Experimentarea șasiului autopropulsat și a mașinilor agricole cu care lucrează în agregat (Anale ICMA, vol XI)
 Studiul și experimentarea mașinii de sortat fructe și legume KSM-500 (Anale ICMA, vol.XII)
 Încercarea comparativă a mașinilor pentru cultivarea și recoltarea porumbului (Anale ICMA, vol.XII)
 Cercetări privind stabilirea tipurilor de mașini pentru recoltarea mecanizată a cartofilor (Anale ICMA, vol.XIII)
 Cercetări privind stabilirea tehnologiei și a mașinilor pentru recoltarea sfeclei de zahăr (Anale ICMA, vol.XIII)
 Cercetări privind stabilirea tehnologiei de recoltare și a mașinilor corespunzătoare în vederea valorificării mixte a inului de ulei (Anale ICMA, vol.XIV)
 Cercetări privind tehnologia de recoltare divizată a sfeclei de zahăr (Anale ICMA, vol.XIV)
 Studii asupra instalațiilor de sortat și calibrat cartofi (Anale ICMA, vol.XV)
 Experimentarea mașinii de scos și încărcat cartofi de tipul E-684 (Anale ICMA, vol.XV)
 Experimentarea mașinilor de recoltat sfeclă de zahăr (Anale ICMA, vol.XV)
 Cercetări comparative ale combinelor de recoltat cartofi (Anale ICMA, vol.XVI)
 Date noi privind tehnologia culturii cartofului pe terenurile în pantă cu minimum de lucrări (Simionescu I., Săplăcan L., Stănilă Th., Bria N., Hagianu D., Langu Gr., Anale ICPC, vol.IX, 1978)
 Cercetări privind mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului pe terenurile în pantă, în sistem antierozional (Săplăcan L., Stănilă Th., Bria N., Hagianu D., Simionescu I., Langu Gr., Anale ICPC, vol.IX, 1978)
 Aspecte ale mecanizării culturii cartofului în condiții de intensivizare (Popescu A., Bria N., Moteanu Fl., Stamate V., Cândea I., Săndulescu D., Anale ICPC, vol.IX, 1978)
 Cercetări privind extinderea folosirii combinelor pentru recoltarea cartofului pe soluri mijlocii și grele (Bria N., Popescu A., Boboșilă M., Morărescu E., Cândea I., eagu C., Scripnic V., Păunescu I., Anale ICPC, vol.IX, 1978)
 Aspecte privind eficiența economică a mecanizării lucrărilor în cultura cartofului (Bianu I., Săndulescu D., Bria N., Anale ICPC, vol.IV, 1978)
 Cercetări privind stabilirea posibilităților de mecanizare în cultura sfeclei de pe terenurile în pantă (Săplăcan L., Stănilă T., Bria N., Hagianu D., Anale ICMA vol.XVIII)
 Cercetări privind tehnologia de recoltare divizată a sfeclei de zahăr (Manciu Toma D., Vulpe I., Bria N. și colab., Anale ICMA, 1979)
 Cercetări privind utilajele și tehnologia pentru plantarea și întreținerea culturii de cartof pe terenurile în pantă (Anale ICPITMA vol.XIX, 1981)
 Cercetări privind înnodătorul cu sfoară pentru stuf (Anale ICPITMA vol.XIX, 1981)
 Cercetări privind îmbunătățirea indicatorilor de fiabilitate în condiții de exploatare la mașinile de recoltat sfeclă de zahăr MDS-3 + MRS-3 (Anale ICPITMA vol.XIX, 1981)
 Cercetări privind tehnologia de recoltare divizată a sfeclei de zahăr (Anale ICPITMA vol.X1X, 1981)
 Cercetări privind stabilirea tipului de combină de recoltat cartofi (Anale ICPITMA vol.XIX, 1981)
 Studii privind stabilirea tehnologiei de utilizare a mașinilor pentru pregătirea terenului în vederea plantării cartofului pe diferite soluri (Anale ICPITMA vol.XIX, 1981)
 Cercetări privind stabilirea indicilor de lucru și a tehnologiei optime de exploatare a instalației de separare a impurităților din cartofi ISIC-30 (Anale ICSITMUA, vol.XX)
 Studii și cercetări privind realizarea și experimentarea instalației de tratat sămânța de sfeclă de zahăr pe cale umedă (Anale ICSITMUA, vol.XXI)
 Realizarea și experimentarea mașinii de șlefuit sămânță de sfeclă de zahăr (Anale ICSITMUA, vol.XXI)
 Cercetări privind optimizarea agregatului U-800 DT + 6 SAD-75 la executarea lucrărilor de plantat cartofi la distanta de 75 cm între rânduri (Anale ICSITMUA, vol.XXI)
 Mecanizarea lucrărilor în producția de cartof (Popescu A., Bria N., Man I., Anale ICPC (volum jubiliar), 1992, pag.97-111)
 Metode de stocare și prelucrarea datelor experimentale folosite la încercarea mașinilor agricole ( Șandru A., Scripnic V., Bria N., Lucrări știintifice, ASAS, 1995)
 Instalații și aparatură destinată pentru măsurarea gradului de tasare a solului (Șandru A., Ursulescu R., Bria N., Lucrări științifice, I.P. Timișoara, 1995)
 Studii și cercetări privind realizarea echipamentului de săpat gropi pentru motocultorul de 12 CP (Lucrări știintifice INMA, 1996, în colectiv)
 Studii și cercetări privind realizarea grapei cu colți rotativi pentru motocultorul de 12 CP (Lucrări științifice INMA, 1996, în colectiv)
 Studii și cercetări privind realizarea frezei duble destinată motocultorului de 12 CP (Lucrări științifice INMA, 1996, în colectiv)
 Studii și cercetări privind realizarea echipamentului pentru tăieri în verde (garduri,  livezi intensive, vii, etc.) pentru motocultor (Luerări științificc INMA, 1996, în colectiv)
 Studii și cercetări privind secerătoarea legătoare de plante cerealiere (grâu, orz, ovăz) pentru șasiul legumicol SL-18 (Lucrări științifice INMA, 1996, în colectiv)
 Studii și cercetări privind realizarea greblei de furaje cu bandă pentru motocultor (Lucrări științifice INMA, 1996, în colectiv)
 Studii și cercetări privind proiectarea și realizarea unei instalații de segmentat tuberculi de cartof pentru sămânță (Lucrări științifice, CONAT, 1996, vol.V, Brașov, în colectiv)
 Studii și cercetări cu privire la procesul de lucru al instalației cu sită oscilantă, folosită la calibrarea tuberculilor de cartof (Lucrări științifice, CONAT, 1996, Brașov, in colectiv)
 Studii privind influența mărimii tuberculilor de cartof și construcția aparatelor de distribulie asupra indicilor calitativi de Iucru ai mașinilor de plantat (Lucrări stiintifice INMA, 1997, vol.1, în colectiv)
 Aspecte teoretice asupra interacțiunii dintre tuberculii de cartof și organele de distribuție de la mașinile de plantat cu bandă transportoare cu cupe (Lucrări științifice INMA, 1997, vol.I, în colectiv)
 Perspective în dezvoltarea construcției de mașini destinate plantării cartofului in România (Lucrări științifice INMA, 1997, vol.I, în colectiv)
 Considerațiuni teoretice cu privire la procesul de segmentare a tuberculilor cartof pentru sămânță (Lucrări științifice INMA, 1997, vol.1, în colectiv)

Lucrări publicate

Cărți publicate

 Gh. Mănișor, Nicolae Bria, Îndrumătorul mânuitorului de semănători, 240 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1956
 Nicolae Bria, Mașini de semănat și reglajele acestora (Cartea Președintelui GAC), 10 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1956
 Nicolae Bria, Gh. Mănișor, Exploatarea rațională a mașinilor de semănat, 139 pagini, Editura Agro-silvică, București, 1959
 Nicolae Bria, Monografia cartofului, 40 pagini, Editura Agro-silvică, București, 1959

 Nicolae Bria, Mașini de semănat cereale păioase și porumb (cursuri pentru mecanizator), 25 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1960
 Nicolae Bria, Cărare Aurora, Reglarea mașinilor agricole, 111 pagini, Editura Agro-silvică, București, 1961
 Nicolae Bria și colaboratorii, Album privind exploatarea rațională a agregatelor de mașini făcute cu tractorul UTCS, 160 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1962
 Nicolae Bria, Mecanizarea lucrărilor de semănat (cursuri pentru mecanizatori anul II), 25 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1962
 Nicolae Bria, Mașini de semănat, plantat și combaterea dăunătorilor (cursuri Agrozootehnice an I "Cultura plantelor de câmp"), 30 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1962
 Nicolae Bria, Mecanizarea lucrărilor în cultura sfeclei de zahăr și a cartofului (cursuri pentru mecanizatori, an III), 20 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1963

 Gheorghe Vasiliu, Nicolae Bria, N. Velea, V. Văduva, Mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului, Editura Agro-silvică, București, 1965
 Nicolae Bria, Marius Ionescu, Mecanizarea lucrărilor în cultura plantelor tehnice, 200 pagini, Editura Agro-silvică, București, 1965
 Paul Mănișor, Nicolae Bria, C. Ruxandu, C. Florescu, Instalații și mașini pentru uscarea și condiționarea produselor agricole, 406 pagini, Editura Agro-Silvică, București, 1966
 Gheorghe Gh., Nicolae Bria, Mecanizarea lucrărilor de recoltare a sfeclei de zahăr, 100 pagini, Editura Agro-silvică, București, 1967
 Nicolae Bria, Recomandări privind cultura sfeclei de zahăr, Capitolul de mecanizare, Editura Agro-silvică, București, 1968 și 1969
 Nicolae Bria, N. Morărescu, V. Scripnic, I. Șulea, Reglarea mașinilor agricole, 150 pagini, Editura Agro-silvică, București, 1969
 colaborator Nicolae Bria, Dicționar de mecanică agricolă, Editura Ceres, București, 1973

 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Mecanizarea lucrărilor de recoltare a plantelor textile și uleioase, 85 pagini, Editura Ceres, București, 1974

 Nicolae Bria, Emil Luca, Mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului, Editura Ceres, București, 1975
 Nicolae Bria, Ion Cândea, Emil Luca, Mecanizarea lucrărilor în cultura sfeclei de zahăr, 94 pagini, Editura Ceres, București, 1976
 Nicolae Bria, Gh. Voicu, Gh. Burlea, Tehnologia de recoltare și condiționare în flux a cartofului, Redacția Revistelor Agricole, București, 1980

 Matei Berindei, coordonator Nicolae Bria, Mecanizarea lucrărilor în producția de cartofi, 269 pagini, Editura Ceres, București, 1982

Articole publicate

 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Mecanizarea lucrărilor de recoltare a sfeclei de zahăr, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 3/1970, pag. 71-76, Editura Agro-silvică, București, 1970
 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Mecanizarea lucrărilor de recoltare a cartofului, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 3/1970, pag. 58-70, Editura Agro-silvică, București, 1970
 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Folosirea mașinilor pentru recoltarea inului, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 6/1970, pag. 31-35, Editura Agro-silvică, București, 1970
 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Folosirea combinelor de recoltat cartofi, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 8/1970, pag. 29-33, Editura Agro-silvică, București, 1970

 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Tehnologii de recoltare a inului de ulei, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 6/1971, pag. 26-34, Editura Agro-silvică, București, 1971
 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Tehnologii de mecanizarea lucrărilor de recoltare, sortare și calibrare a cartofilor, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 8/1971, pag. 24-40, Editura Agro-silvică, București, 1971
 Nicolae Bria, Tehnologia recoltării mecanizate a cartofilor, Revista Probleme agricole, Nr. 8/1971, pag. 82-92, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0032-9231, București, 1971
 Nicolae Bria, Instalația de sortat și calibrat cartofi KSP-15, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 9/1972, pag. 33-35, Editura Agro-silvică, București, 1972
 Eugen Morărescu, Nicolae Bria, Folosirea combinei pentru recoltat în LKV-4T, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 6/1972, pag. 46-53, Editura Agro-silvică, București, 1972
 Nicolae Bria, Organizarea lucrărilor de recoltare a cartofilor, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 8/1973, pag. 10-14, Editura Agro-silvică, București, 1973
 Nicolae Bria, Eugen Morărescu, Mașina pentru distrus vreji de cartofi, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 7/1973, pag. 19-21, Editura Agro-silvică, București, 1973
 Nicolae Bria, C. Andrișan, Folosirea combinei de recoltat sfecla de zahar CRS-2, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 7/1973, pag. 10-18, Editura Agro-silvică, București, 1973
 Nicolae Bria, Cerințe în vederea folosirii combinelor de recoltat cartofi, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 3/1973, pag. 71-74, Editura Agro-silvică, București, 1973
 Nicolae Bria, A. Mironescu, Tehnologii de recoltare a inului, Revista Probleme agricole, Nr. 7/1973, pag. 19-21, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0032-9231, București, 1973
 Nicolae Bria, Reglarea uniformității de distribuție la mașina de plantat cartofi, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 2/1974, pag. 66-68, Editura Agro-silvică, București, 1974
 Nicolae Bria, Posibilități de tocare în cîmp a resturilor vegetale, Revista Producția vegetală, Nr. 8/1974, pag. 43-44, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0556-6010, București, 1974

 Nicolae Bria, Influența lucrărilor de cultivare asupra celor de recoltare la sfecla de zahăr și cartof în condiții de mecanizare, Revista Probleme agricole, Nr. 5/1974, pag. 49-55, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0032-9231, București, 1974
 Nicolae Bria, Aspecte din Franța privind mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului, Revista Mecanizarea și electrificarea agriculturii, Nr. 4/1974, pag. 60-65, Editura Agro-silvică, București, 1974
 Nicolae Bria, I. Bianu, Eficiența mecanizării culturii cartofului, Revista Producția vegetală, Nr. 2/1976, pag. 26-29, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0254-5756, București, 1976

 Zenovie Stănescu, Nicolae Bria, Organizarea recoltării și transportului sfeclei de zahăr, Revista Producția vegetală, Nr. 9/1977, pag. 24-29, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0254-5756, București, 1977
 Nicolae Bria, C. Boldișor Jacubovici, Recoltarea mecanizată a culturilor de cartof și organizarea formațiilor pentru lucru in flux, Revista Producția vegetală, Nr. 9/1978, pag. 11-17, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0254-5756, București, 1978

 G. Clotan, Ion Cândea, Nicolae Bria, Organizarea recoltării sfeclei de zahăr, Revista Producția vegetală, Nr. 9/1978, pag. 14-19, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1978

 Nicolae Bria, Aurel Popescu, Aurel Lavric, Victor Ioan, Cerințe privind pregătirea terenului și plantarea cartofului în vederea asigurării condițiilor de recoltare cu combina, Revista Producția vegetală, Nr. 2/1978, pag. 19-22, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1978

 Nicolae Bria, Ion Man, Tehnologia de recoltare și condiționare a cartofului în flux continuu, Revista Producția vegetală, Nr. 7/1979, pag. 21-26, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0254-5756, București, 1979

 Nicolae Bria, Ion Man, Tehnologia de mecanizare totală a culturii cartofului, Revista Producția vegetală, Nr. 4/1979, pag. 6-10, Editura Ministerului Agriculturii, ISSN 0254-5756, București, 1979

 Ion Vulpe, Nicolae Bria, Ion Cândea, G. Sârbu, Recoltarea divizată în două faze a sfeclei de zahăr folosind setul de mașini pe trei rinduri MDS-3+MRS-3, Revista Producția vegetală, Nr. 8/1979, pag. 24-38, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1979
 Nicolae Bria, Victor Ioan, Ion Man, Instalația pentru separarea impurităților din cartofi (ISIC-30), Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 7/1979, pag. 14-29, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1979

 Liviu Săplăcan, T. Stănilă, D. Hagianu, Nicolae Bria, I. Simionescu, Executarea lucrărilor de întreținere pe terenurile în pantă la cultura cartofului, Revista Producția vegetală - Horticultura, Nr. 5/1979, pag. 8-14, Editura Ministerului Agriculturii, București, ISSN 0254-5756, 1979
 Matei Berindei, Nicolae Bria, Tehnologia de cultivare a cartofului la distanța de 75 cm între rînduri, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 3/1980, pag. 24-30, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980

 Ion Cândea, Aurel Popescu, Nicolae Bria, Aurel Lavric, Victor Ioan, A. Uszoges, S. Popescu, Studii privind stabilirea tehnologiei de utilizare a mașinilor pentru pregătirea terenului în vederea plantării cartofului pe diferite soluri, Lucrări științifice, Vol. 19, pag. 23-41, Editura INMA, București, 1980

 S. Burtea, Nicolae Bria, Organizarea lucrărilor și eficiența tehnologiei de recoltare și condiționare în flux a cartofului, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 8/1980, pag. 21-25, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980

 G. Voicu, L. Baron, Nicolae Bria, G. Burlea, Montarea și reglarea instalației pentru separarea impurităților din cartofi ISIC-30, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 7/1980, pag. 7-13, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980

 Nicolae Bria, Ion Man, V. Olariu, Aurel Lavric, Indici calitativi de lucru obținuți cu instalația ISIC-30, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 8/1980, pag. 26-30, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980

 Nicolae Bria, G. Voicu, N. Mustăcioară, Folosirea mașinilor pentru recoltarea divizată pe 3 și 6 rînduri a sfeclei de zahăr, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 8/1980, pag. 14-20, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980

 Nicolae Bria, G. Voicu, G. Burlea, Folosirea eficientă a combinei pentru recoltat cartofi E-684, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 7/1980, pag. 23-31, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980
 Liviu Săplăcan, D. Hagianu, T. Stănilă, Nicolae Bria, Executarea lucrărilor de întreținere a cartofului cultivat pe terenuri în pantă, în rînduri orientate pe direcția curbelor de nivel, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 6/1980, pag. 14-18, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1980
 Liviu Săplăcan, T. Stănilă, D. Hagianu, Nicolae Bria, I. Simionescu, Cercetări privind utilajele și tehnologia pentru plantarea și întreținerea culturii de cartofi pe terenurile în pantă, Lucrări științifice, Vol. 19, pag. 55-72, Editura INMA, București, 1980

 G. Manciu, D. Toma, Ion Vulpe, Nicolae Bria, Ion Cândea, G. Sîrbu, Aurel Cuciureanu, I. Erhan, G. Clotan, M. Kiriță, Cercetări privind tehnologia de recoltare divizată a speclei de zahăr, Lucrări științifice, Vol. 19, pag. 153-181, Editura INMA, București, 1980

 Aurel Cuciureanu, Nicolae Bria, E. Nicșulescu, Cercetări privind înnodătorul cu sfoară pentru stuf, Lucrări științifice, Vol. 19, pag. 213-221, Editura INMA, București, 1980

 G. Manciu, D. Toma, Ion Vulpe, D. Tomescu, C. Gagiu, Nicolae Bria, Ion Cândea, R. Vlădăsel, I. Călina, I. Florescu, G. Lascu, Cercetări privind îmbunătățirea indicatorilor de fiabilitate în condiții de exploatare la mașinile de recoltat sfeclă de zahăr MDS-3 și MRS-3, Lucrări științifice, Vol. 19, pag. 277-302, Editura INMA, București, 1980

 Nicolae Bria, Mircea Boboșilă, A. Popescu, I. Vizitiu, V. Ioan, A. Lavric, D. Mitroi, G. Morar, Cercetări pentru stabilirea tipului de combină de recoltat cartofi, Lucrări științifice, Vol. 19, pag. 183-199, Editura INMA, București, 1980

 A. Lavric, S. Burtea, Nicolae Bria, M. Buga, Transportor pentru alimentarea mașinilor de plantat cartofi, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 2/1981, pag. 7-13, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1981
 Nicolae Bria, G. Burlea, Recoltarea și condiționarea în flux a cartofului, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 9/1981, pag. 6-10, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1981
 Nicolae Bria, V. Geambazu, Ion Cândea, A. Lavric, Mașina pentru tăiat cartofi de sămînța, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 3/1981, pag. 15-24, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1981
 F. Moteanu, Nicolae Bria, Mașina de plantat cartofi 6 SAD - 75, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 3/1981, pag. 9-14, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1981
 A. Lavric, Nicolae Bria, G. Zărnescu, Organizarea lucrărilor de plantare a cartofului, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 3/1982, pag. 8-14, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1982
 A. Popescu, D. Mitroi, Nicolae Bria, Mecanizarea lucrărilor de pregatire a terenului în vederea plantării cartofului, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 2/1982, pag. 6-9, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1982
 Nicolae Bria, C. Macsim, Mașina de calibrat arpagic și bulbi de ceapă, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 3/1982, pag. 15-23, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1982
 Nicolae Bria, C. Macsim, Influența calibrării cartofului asupra uniformității de distribuție a mașinilor de plantat, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 2/1982, pag. 10-14, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1982
 A. Popescu, Nicolae Bria, Exploatarea raționala a mașinii de tăiat cartofi pentru sămînța, Revista Producția vegetală - Horticultura, Nr. 2/1982, pag. 28-30, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1982
 Nicolae Bria, Ion Man, L. Blaga, V. Olariu, Transportorul incărcător TZK-30, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 1/1983, pag. 21-27, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1983
 Nicolae Bria, F. Moteanu, G. Zărnescu, Alegerea regimului optim de lucru la mașinile de plantat cartofi, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 4/1983, pag. 22-27, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1983
 Nicolae Bria, L. Ghițescu, A. Lavric, G. Zărnescu, A. Popescu, Adaptarea echipamentului pentru administrarea îngrășămintelor chimice solide pe mașina pentru plantat cartofi 6 SAD-75, Revista Producția vegetală - Mecanizarea agriculturii, Nr. 2/1984, pag. 6-11, Editura Ministerului Agriculturii, București, 1984

 Eugen Marin, Nicolae Bria, Dragoș Manea, Cristian Sorica, Echipamente tehnice ce pot fi folosite în fluxul tehnologic de efectuare a lucrărilor agricole intr-o fermă cerealieră, Revista Mecanizarea agriculturii Nr. 4/2007 pag. 2-8, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2007
 Dragoș Manea, Eugen Marin, Nicolae Bria, Cristian Sorica, Echipamente tehnice destinate înființării culturilor de plante prășitoare, Revista Mecanizarea agriculturii Nr.4/2007, pag. 9-14, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2007
 Nicolae Constantin, Nicolae Bria, Eugen Marin, Dragoș Manea, Echipamente tehnice destinate pregătirii patului germinativ în vederea înființării culturilor agricole, Revista Mecanizarea agriculturii Nr.4/2007, pag. 27-32, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2007
 Iosif Cojocaru, Eugen Marin, Nicolae Bria, Tehnici inovative de mecanizare a lucrărilor de înființat culturi de plante prășitoare, Revista Mecanizarea agriculturii Nr.6/2007, pag. 23-27, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2007
 Nicolae Constantin, Iosif Cojocaru, Nicolae Bria, Eugen Marin, Echipamente combinate pentru pregătirea patului germinativ în vederea înființării culturilor agricole, Revista Mecanizarea agriculturii Nr.8/2007 pag. 9-13, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2007
 Eugen Marin, Nicolae Bria, Dragoș Manea, Semănători mecano-pneumatice prevăzute cu organe pentru pregătirea solului destinate tehnologiei inovative de înființare a cerealelor păioase în sisteme de lucrare redusă, Revista Mecanizarea agriculturii Nr.3/2008, pag. 10-26, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2008
 Nicolae Bria, Eugen Marin, Cristian Sorică, Echipamente complexe de mare capacitate realizate de firma HORSCH pentru tehnologiile moderne de lucrare a solului și semănat, Revista Mecanizarea agriculturii Nr.4/2008, pag. 22-28, Editura AGRIS, ISSN 1011-7296, București, 2008
  Cum să folosim semănătoarea SKG-6 la semănatul în cuiburi asezate în pătrat (1954, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agricuiturii)
  Sarcini ce decurg pentru ICMA pe perioada 1960-1965 (1960, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
  3060 kg porumb la hectar obținute la GAS Urleasca de pe suprafața însămănțată în cuiburi așezate în pătrat (1954, rev. Mecanizarea și Electrificarea Azriculturii)
  Mașini noi folosite în mecanizarea lucrărilor agricole (1958, Știință și tehnică)
  Folosirea întregii capacități de lucru a mașinilor din agricultură (1958, Știintă și tehnică)
  Seminarul internațional privind mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului (1963, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
  Mașini pentru mecanizarea lucrărilor în cultura sfeclei de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
  Mașina de sortat semințe după culoare (1965, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
  Să folosim corect mașina de scos cartofi E-649 (1965, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
  Mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului (1965, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
 Mecanizarea lucrărilor din legumicultură (1959, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii, în colaborare cu Luca Gh.)
 Măsurarea pe cale electrică a mărimilor neelectrice (1961, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii, în colaborare cu  Barba Valentin)
 Recomandări privind mecanizarea lucrărilor de pregătirea solului, semănat în culturile de porumb, sfeclă de zahăr și cartofi (1963, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii, în colaborare cu Șulea lon și Trandafir Stelian)
 Recomandări privind lucrările de intreținere în cultura porumbului, sfeclei de zahăr și cartofilor (1963, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii, în colaborare cu Șulea lon, Trifu Ștefan și Costache Nicolae)
 Cum se seamănă porumbul cu semănătoarea manuală SM-1 (ziarul Steagul Roșu, 25.IV.1964)
 O semănătoare manuală de porumb în țara noastră (ziarul Scânteia, 1954)
 Dispozitiv pentru însămânțarea în cuiburi așezate în pătrat (Informația Bucureștiului, 12.IX.1955)
 Realizări în domeniul mecanizării agriculturii (Rev. Albina nr. 687/1961)

 O revoluție în lucrarea solului. Arături care se pot face cu ajutorul a aerului și a apei (Veac Nou, 1963)
 Tractorul și-a trăit oare traiul? Podul rulant o nouă sursă energetică pentru agricultură (Veac Nou, octombrie 1963)
 O valoroasă inițiativă practică (consfătuirea pe țară privind cultura sfeclei de zahăr și a cartofului, 1964, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
 Mașini de sortat cartofi (1963, rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii)
 Mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului în țările socialiste (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii 1/1965)
 Instalatii de sortat și calibrat cartofi (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii 10/1968)
 Mecanizarea lucrărilor de pregătire a terenului și seminței în cultura sfeclei de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii 3/1968)
 Mecanizarea lucrărilor de întreținere în cultura sfeclei de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii 4/1968)
 Mecanizarea lucrărilor de recoltat și transport în cultura sfeclei de zahăr (rev. Mecanizareași Electrificarea Agriculturii 9/1968)
 Aspecte privind răritul mecanic al sfeclei de zahăr în R.F.Germania (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii 5/1968)
 Va rezolva tehnica recoltatul cartofilor? (Știință și tehnică nr. 10/1967)
 Sistema de mașini pentru cultura sfeclei de zahăr (rev. Probleme agricole nr. 2/1971)
 Mecanizarea lucrărilor în cultura sfeclei de zahăr, 1970 (Buletin de ordine instrucțiuni MAS-IMA, februarie nr.2, partea I)
 Mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului, 1970 (Buletin de ordine și instrucțiuni MAS-IMA, februarie nr.2, partea a II-a)
 Tehnologia recoltării mecanizate a cartofilor (rev. Probleme agricole nr.8/1971)
 Organizarea lucrărilor de recoltare mecanizată a sfeclei de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.8/1969)
 Mecanizarea lucrărilor de recoltare a cartofului (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.3/1970, în colaborare cu Morărescu Eugen)
 Mecanizarea lucrărilor de recoltare a sfeclei de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.3/ 1970)
 Folosirea mașinilor pentru recoltarea inului (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.6/1970)
 Folosirea combinelor de recoltat cartofi (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.8/1970, în colaborare cu Morărescu Eugen)
 Mecanizarea lucrărilor de recoltare la principalele legume (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.4/1972, în colaborare)
 Folosirea combinei pentru recoltat LKV-4T (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.6/1972, în colaborare)
 Instalația de sortat și calibrat cartofi KSP-15 (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.9/1972)
 Tehnologia recoltării divizate a sfeclei de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.10/1972)
 Cerințe în vederea folosirii mașinilor de recoltat sfeclă de zahăr (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.2/1973)
 Cerințe în vederea folosirii combinelor de recoltat cartofi (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.3/1973)
 Folosirea combinei de recoltat sfeclă de zahăr CRS-2 (rev. Mecanizarea Electrificarea Agriculturii nr.7/1973)
 Mașini pentru strâns vreji de cartofi (rev. Mecanizarea și Electrificarea Agriculturii nr.7/1973)
 Organizarea lucrărilor de recoltarea cartofilor (rev. Mecanizarea Electrificarea Agriculturii nr.8/1973)
 Influenta lucrărilor de cultivare asupra celor de recoltare la cartofi și sfeclă de zahăr în conditii de mecanizare (rev.Probleme agricole nr.3/1974)
 Tehnologii de recoltare a inului (rev. Probleme agricole nr.2/1974)
 Folosirea eficientă a mașinilor la recoltarea cartofilor (Agricultura nr.37/14 sept.1974)
 Eficiența economică a mecanizării (rev. Probleme agricole, Horticultura nr.2/1974)
 Folosirea eficientă a mașinilor și tehnologiilor de recoltare a sfeclei de zahăr (rev. Probleme agricole, Mecanizarea 1976)
 Folosirea mașinilor pentru recoltarea în două faze a sfeclei de zahăr pe 6 rânduri BM-6 + KS-6 (rev. Probleme agricoIe, Mecanizare 1977, august)
 Recoltarea mecanizată a culturilor de cartof și organizarea formațiilor pentru lucrul în flux (Bria N., Iacobovici Boldișor, Revista de mecanizare nr.9/1978)
 Tehnologia de cultivare a cartofului la distanța de 75 cm între rânduri (Berindei M., Bria N., rev. Mecanizarea Agriculturii nr.3/1980)
 Recoltarea divizată în 2 faze a sfeclei de zahăr folosind setul de mașini pe 4 rânduri MDS-3 + MRS-3 (Vulpe I., Bria N. Cândea I., Sârbu Gh., rev. Mecanizarea Agriculturii nr.8/1979)
 Instalația pentru separarea impurităților din cartofi ISIC-30 (Bria N., Victor I.,rev. Mecanizarea Agriculturii nr.7/1979)
 Tehnologia de mecanizare totală a culturii cartofului (Revista de mecanizare nr.4/1979)
 Mecanizarea lucrărilor de recoltare condiționare în flux continuu (Revista de horticultură nr.7/1979, Bria N., Man I., Victor Ioan)
 Pregătirea terenului în vederea plantării cartofului în diferite conditii pedoclimatice (Popescu A., Bria N., Victor I, Lavric A., revista de horticultură nr.2/1979)
 Folosirea eficientă a combinei pentru recoltat cartofi R.V.84 (Bria N., Voicu Gh., Burlea Gh., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.7/1980)
 Montarea și reglarea instalației pentru separarea impuritătilor din cartofi ISIC-30 (Voicu Gh., Baron Laurențiu, Bria N., Burlea Gh., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.7/1980)
 Mecanizarea lucrărilor de cultivare a cartofului pe terenurile în pantă în sistem antierozional (Stănilă Th., Hagianu D., Săplăcan L., Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.6/1980)
 Executarea lucrărilor de intreținere a cartofului cultivat pe terenuri în pantă în rânduri orientate pe direcția curbelor de nivel (Săplăcan L., Hagianu D., Stănilă Th., Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.6/1980)
 Organizarea în flux continuu a lucrărilor de recoltare și condiționare a cartofului (Burtea St., Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.8/1980)
 Rezultate privind indicii calitativi de lucru și eficiența folosirii instalației ISIC-30 (Bria N., Man I., Lavric A., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.8/1980)
 Recoltarea divizată a sfeclei de zahăr cu mașini pe 3 și 6 rânduri (Bria N., Voicu Gh., Mustăcioară N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.9/1980)
 Organizarea recoltării și transportului în procesul de recoltare a sfeclei de zahăr (rev. Probleme agricole, 1977/august)
 Reducerea cantității de material de plantare la cultura cartofului pentru consum (Berindei M., Draica C., Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.1/1981)
 Posibilități actuale de mecanizare a lucrărilor din cultura cartofului (Burtea St., Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.1/1981)
 Transportor adaptat la remorca RM-2 pentru alimentarea mașinii de plantat cartofi (Lavric A., Burtea St., Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.2/1981)
 Mașina de plantat cartofi 6SAD-75 (Moteanu FI, Bria N., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.3/1981)
 Mașina pentru tăiat cartofi de sămânță (Bria N., Geambazu V., Cândea I., Lavric A., Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.3/1981)
 Mecanizarea lucrărilor de cuItivare a cartofului factor de intensivizare a producției (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.1/1982)
 Influența calibrării cartofului asupra uniformității de distribuție a mașinilor de plantat (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.2/1982)
 Mecanizarea lucrărilor de pregătire a terenului în vederea plantării cartofului (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.2/1982)
 Organizarea lucrărilor de plantare a cartofului (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.3/ 1982)
 Mașina de calibrat arpagic și bulbi de ceapă (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.3/1982)
 Folosirea mașinii de tăiat cartofi (Rev. Horticultura nr.3/1982)
 Adaptarea fertilizatorului pe mașina de plantat cartofi 6SAD-75 (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.2/1984)
 Alegerea regimului optim de lucru la mașina de plantat cartofi (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.4/1983)
 Transportorul TZK-30 (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.1/1983)
 Perfecționarea regimului de lucru a mașinii de calibrat cartofi MCC-45(60) (Rev. Mecanizarea Agriculturii nr.3/1984)
 Reglarea mașinilor pentru recoltat sfeclă de zahăr (Bria N. și Sârbu Gh., rev. Mecanizarea Agriculturii nr.5-6/1991)
 Calculul necesarului de mașini pentru recoltarea cartofului pentru dotarea agriculturii în următorii 10-15 ani (Bria N., Boboșilă M., rev. Mecanizarea Agriculturii nr.6/1992)
 Momente în dezvoltarea cercetării de mecanică agricolă în România (Toma D., Bria N., rev. Mecanizarea Agriculturii nr.7-8/1992)
 Reglarea plugurilor condiție de bază pentru calitatea arăturii (rev . Mecanizarea Agriculturii nr.2/1995)
 Indici calitativi de lucru ai plugurilor (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.1/1995)
 Tehnologia de mecanizarea lucrărilor de combatere a dăunătorilor și bolilor din cultura cartofului (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.4-5/1995)
 Tehnologia mecanizată a lucrărilor pentru combaterea buruienilor în cultura cartofului (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.4-5/1995)
 O nouă combină de recoltat cartofi (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.6/1995)
 Recoltarea cartofului folosind mașini de scos pe unul și două rânduri (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.6/1995)
 Instalația mobilă pentru sortarea și calibrarea cartofului (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.6/1995)
 Tehnologia de mecanizare a lucrărilor de irigare prin aspersiune la cultura cartofului (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.7/1995)
 Folosirea grapelor cu discuri pentru pregătirea patului germinativ (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.7/1995)
 Tehnologia plantării mecanizate a cartofului (rev. Mecanizarea Agriculturii nr.4/1997)
 Caracterizarea unor mașini agricole fabricate in România in raport cu nivelul mondial (Gh.Curpene, Isabela Alexandru, N.Bria, rev. Mecanizarea Agriculturii nr.10-12, 1998)

Publicații în străinătate
 Metode și aparatură pentru determinarea energiei mecanice și calculul coeficientului de transformare a lucrărilor agricole în hantri (Moscova, 1960, în lucrarea "Metode, aparate și dispozitive pentru cercetarea și încercarea mașinilor folosite în agricultură")
 Mecanizarea lucrărilor în cultura porumbului din România (1961, Revista internațională pentru agricultură, apărută în limbile rusă, română, polonă, ungară, cehoslovacă, iugoslavă)
 Recenzii asupra publicațiilor românești privind mecanizarea agriculturii, apărute în anii 1960-1973 (Publicate în revista germană "Landwirschaft Zentralblat")
 Sistemul internațional de mașini pentru cultura cartofului și sfeclei de zahăr (Berlin, 1969-1970)
 Sistemul internațional de mașini pentru cultura inului și cânepei (Cehoslovacia, 1970)
 Contribuții privind mecanizarea lucrărilor în producția de cartof (N. Bria, A. Popescu). Lucrări științifice jubiliare, 1998 (65 de ani ai Universității Agrare de Stat din Moldova-Chișinău)
 Realizări și tendințe în mecanizarea lucrărilor din viticultură și pomicultură (Gh. Curpene, N. Bria). Lucrări științifice jubiliare, 1998 (65 de ani ai Universității Agrare de Stat din Moldova-Chișinău)
 Echipament și metodă de stocare și prelucrare a datelor experimentale, folosite la încercarea mașinilor agricole (A. Șandru, V. Scripnic, N. Bria). Lucrări științifice jubiliare, 1998 (65 de ani ai Universității Agrare de Stat din Moldova-Chișinău)

Altele
 Semănatul în cuiburi așezate în pătrat a culturii porumbului (1954, diafilm)
 Semănătoarea SS-64 și SKG-6 folosită la semănatul porumbului (1955, diafilm)
 Mașini de semănat și plantat folosite în agricultură (1954, diafilm)
 Reglarea mașinilor agricole, condiție principală a unor lucrări agricole de calitate (1962, film de lung metraj în colaborare cu ing. Dobrescu V.)
 Tehnica nouă în agricultură (conferință ASIT 1962)
 Mașina de recoltat cartofi B-649 (diapozitive, 1966)
 Mașini moderne în cultura sfeclei de zahăr (diapozitive, 1968)
 Lecții la televiziune privind mecanizarea lucrărilor în cultura cartofului, de zahăr și a inului (1973, 1974, 1975, 1975, 1977, 1978, 1979, 1980)
 Conferințe (lecții, cursuri) anuale la casele agronomilor și centrul de perfecționare a mecanizatorilor București, 1972-1997
 Standard de stat. Metodică de experimentare a mașinilor de recoltat sfeclă de zahăr (publicat în 1988)
 Standard de stat. Metode de determinare a parametrilor constructivi ai mașinilor agricole (publicat în 1989)

Simpozioane, congrese de specialitate
 Corpul Revizuitorilor Științifici, Agricultura Durabila - Agricultura Viitorului, Conferința Internațională, Universitatea din Craiova, Facultatea de Agricultură, Craiova, 22-23 noiembrie 2007

Note

Bibliografie
 Bibliografia Republicii Socialiste România: Cărți, albume, hărți, Volume 35, Issues 13-24
 Nicolae Bria, membru Academia de Științe Agricole și Silvice "Gheorghe Ionescu-Șișești"
 Domnul Nicolae Bria – titlul de "Cetățean de onoare al s. Colibași"

Legături externe
 Ce mai faceți, domnule... dr. ing. Nicolae BRIA? , septembrie 2007, Teodor Marian, arhiva.lumeasatului.ro

Nașteri în 1927
Nașteri pe 12 septembrie
Decese în 2017
Decese pe 17 octombrie
Membri ai Academiei de Științe Agricole și Silvice "Gheorghe Ionescu-Șișești"
Agronomi români
Cercetători români
Profesori universitari români

Nicolae Bria


I blodet er en dansk film fra 2016. Filmen er instrueret og skrevet af Rasmus Heisterberg, og med Kristoffer Bech, Elliott Crosset Hove, Victoria Carmen Sonne og Aske Bang i hovedrollerne.

Ved Bodilprisuddelingen i 2017 modtog filmen Bodilprisen for bedste danske film.

Medvirkende
Kristoffer Bech som Simon
Elliott Crosset Hove som Knud
Victoria Carmen Sonne som Emilie
Aske Bang som Søren
Mads Reuther som Esben
Lea Gregersen som Mia
Esben Dalgaard Andersen som Rune
Zinnini Elkington som Katrine

Eksterne henvisninger

Danske film fra 2016
Dramafilm fra Danmark
Bodilprisen for bedste danske film
Robertprisen for årets børne- og familiefilm

I blodet


Gara Ecaterina Teodoroiu este o stație de cale ferată care deservește Târgu Jiu, județul Gorj, România.

Ecaterina Teodoroiu

Gara Ecaterina Teodoroiu


Flávio de Oliveira Jordão (São Paulo, 13 de novembro de 1970), conhecido como Flávio Jordão, é um atleta brasileiro com destaque no wingsuit.

Títulos e recordes

 2013 – campeão brasileiro de wakesurf, torneio realizado nos dias 18 e 19 de maio na Represa de Guarapiranga (SP).
 2017 – recorde sul-americano de formação em wingsuit (16 atletas), estabelecido no dia 16 de dezembro em Piracicaba (SP).
 2018 - recorde brasileiro de formação noturna em wingsuit (6 atletas), estabelecido no dia 27 de outubro em Boituva (SP).
 2018 – campeão brasileiro de wingsuit, torneio realizado nos dias 14, 15 e 16 de dezembro em Ubatuba (SP).
 2018 – recorde brasileiro de formação em wingsuit (17 atletas), estabelecido no dia 15 de dezembro em Ubatuba (SP).
 2020 – maior tempo e distância de voo em queda livre (4 minutos e 55 segundos, percorrendo 12.656 metros), estabelecido no dia 14 de agosto em salto realizado sobre o Parque Nacional dos Lençóis Maranhenses (MA), durante o 5o Boogie Lençóis Maranhenses.
 2021 – desafio da travessia da Pedra Furada, localizada no Parque Nacional de São Joaquim (SC), junto com Gabriel Lott, realizado no dia 30 de maio.
 2021 – recorde sul-americano de formação em wingsuit (20 atletas), estabelecido no dia 17 de setembro em Boituva (SP).
 2021 – campeão brasileiro de wingsuit, torneio realizado em Boituva (SP).

Viagens pelo Mundo

Ver também

 Paraquedismo

Referências

Nascidos em 1970
Paraquedistas do Brasil
Paraquedismo do Brasil
Naturais da cidade de São Paulo

Flávio Jordão


El campanero barbudo (Procnias averano), también denominado campanero barbado (en Colombia) o campanero herrero (en Venezuela),  es una especie de ave paseriforme de la familia Cotingidae perteneciente al género Procnias. Es nativo del norte y noreste de América del Sur y de Trinidad y Tobago.

Distribución y hábitat
Se distribuye de forma disjunta en el extremo norte de Colombia y norte de Venezuela; en Trinidad y Tobago; sur y sureste de Venezuela y adyacencias del oeste de Guyana y norte de Brasil; y en el noreste de Brasil.

Esta especie es considerada poco común y local en su hábitat natural: el dosel y  los bordes de bosques húmedos, especialmente montanos, y áreas arboladas adyacentes. Es residente, pero algunas poblaciones participan en migraciones altitudinales y la cría ocurre hasta los 1900 m de altitud y la temporada no reproductiva lo pasa en las tierras bajas.

Descripción

Exhibe un notable dimorfismo sexual. El macho mide aproximadamente 28 cm de longitud y pesa 180 g. Su plumaje es blanco o blanco grisáceo, con las alas negras y cabeza color castaño. Luce una barba de fibras negras. Su llamado suena como un martillo golpeando un yunque con rapidez y se repite 20-30 veces.

La hembra es más pequeña, de 27 cm de longitud y 130 g de peso. Sus partes superiores son de color verde oliva, más oscuro en la cabeza; la mayoría de las partes inferiores son de color amarillo con rayas verdes y el vientre es de color amarillo. No posee barba facial.

Alimentación
Se alimenta exclusivamente en frutas y bayas, principalmente tomadas en el ala. Prefiere frutos de Lauraceae y Burseraceae.

Reproducción

La hembra construye el nido en la rama exterior de un árbol fuera del bosque y pone un huevo de color marrón claro con motas oscuras.

Sistemática

Descripción original
La especie P. averano fue descrita por primera vez por el naturalista francés Johann Hermann en 1783 bajo el nombre científico Ampelis averano; sin localidad tipo =  «noreste de Brasil».

Etimología
El nombre genérico masculino «Procnias» deriva del griego «Prokne o Procne»: personaje de la mitología griega que se metamorfoséa en una golondrina; y el nombre de la especie «averano», proviene del portugués «ave de verão»: ave del verano, debido a la creencia de que cantaba solamente en las seis semanas del alto verano.

Taxonomía
Datos de ADN de Berv & Prum (2014) sugieren que está más cercanamente aparentada con el campanero meridional (Procnias nudicollis), con quien comparte varias características morfológicas en el macho (partes peladas en el muslo, modificaciones de las primarias externas). Algunos datos de secuencia de ADN, de Berv & Prum (2014), sugieren que las dos subespecies, que difieren significativamente en el tamaño del cuerpo, pueden estar más fuertemente diferenciadas de lo que se considera actualmente.

Subespecies
Según la clasificaciones del Congreso Ornitológico Internacional (IOC) y Clements Checklist v.2017, se reconocen dos subespecies, con su correspondiente distribución geográfica:

 Procnias averano averano (, 1783) - en el noreste de Brasil, desde el sur de Maranhão y norte de Ceará hacia el sur hasta Alagoas. Es relativamente rara, debido a la destrucción del hábitat y a la captura para el comercio y como tal se considera localmente vulnerable.
 Procnias averano carnobarba (, 1816) - en el norte, sureste y extremo sur de Venezuela, Trinidad, extremo noreste de Colombia (norte de la Serranía del Perijá), oeste de Guyana y extremo norte de Brasil (Roraima).

Referencias

Enlaces externos

 BirdLife Species Factsheet
 Foto
 Videos, fotos y sonidos de Procnias averano en eBird.
 Sonidos y mapa de distribución de Procnias averano en xeno-canto.
 Fotos y sonidos de Procnias averano en Wikiaves.

averano
Aves de América del Sur
Animales descritos en 1783
Taxones descritos por Johann Hermann

Procnias averano


232923 Adalovelace este un asteroid din centura principală de asteroizi.

Descriere
232923 Adalovelace este un asteroid din centura principală de asteroizi. A fost descoperit pe  la Observatorul Kleť, în cadrul proiectului KLENOT. Asteroidul prezintă o orbită caracterizată de o semiaxă mare de 2,75 ua, o excentricitate de 0,06 și o înclinație de 1,1° în raport cu ecliptica.

Vezi și
 Lista planetelor minore: 232001-233000
 Centura de asteroizi

Referințe

Obiecte astronomice descoperite în 2005
Centura de asteroizi

232923 Adalovelace


La U.S. Route 93 Alt o Ruta Federal 93 Alt (abreviada US 93 Alt) es una autopista federal ubicada en el estado de Nevada. La autopista inicia en el Sur desde la  hacia el Norte en la . La autopista tiene una longitud de 188,3 km (117 mi).

Mantenimiento
Al igual que las carreteras estatales, las carreteras interestatales, y el resto de rutas federales, la U.S. Route 93 Alt es administrada y mantenida por el Departamento de Transporte de Nevada por sus siglas en inglés Nevada DOT.

Cruces
La U.S. Route 93 Alt es atravesada principalmente por la .

Véase también

Referencias

Enlaces externos

 Página oficial del Nevada DOT
 Lista de ciudades servidas por autopistas federales}
 Lista de Autopistas por estado en AARoads.com

Carreteras federales de Nevada

U.S. Route 93 Alternate (Nevada)


A tequila slammer (known in Mexico as a muppet or mópet) is a cocktail served in a rocks glass. It is made with tequila and a highly-carbonated lemon-lime flavored soda or ginger ale.

Method

The drink gets its name from the way it is commonly consumed; the usual procedure is to leave about a fifth of the glass empty to allow the drink to fizz, then to hold one's hand over the top of the glass and then slam it onto a hard surface to mix it. The slamming action releases gas bubbles from the mixed drink causing it to foam vigorously. It will then quickly escape the glass if not imbibed immediately, the result (and intention) of which is swift intoxication.

It can also be served with equal parts tequila, white wine (or champagne), and lemonade, creating a more potent, flavorsome mix.

A Mexican variant known as the "tequila boom-boom" uses tequila, 7-Up (or Sprite), and grenadine syrup.

In media

One of the first (or certainly most noteworthy) appearances of the tequila slammer is Elvis Presley demonstrating the technique in the 1963 film Fun in Acapulco.

The favorite drink of the protagonist – Inspector "Tequila" Yuen – in John Woo's 1992 film Hard Boiled, played by Chow Yun-fat, is a tequila slammer.

Featured prominently in Jean-Jacques Beineix's 1986 film Betty Blue, but referred to by its alternate name Tequila Rapido.

See also

 List of cocktails

Notes

Cocktails with tequila
Shooters (drinks)

Tequila slammer


Alena Ikhneva ( ; født 30. juli 1995) er en russiskhåndboldspiller, der har spillet for kroatiske RK Podravka Koprivnica og tidligere Ruslands kvindehåndboldlandshold.

Referencer

Håndboldspillere fra Rusland
Håndboldspillere fra Kastamonu Belediyesi GSK
Personer fra Orenburg

Alena Ikhneva


Mambéty For Ever es una película del año 2008.

Sinopsis

Es una película inédita sobre la persona y la obra inmensamente rica del cineasta Djibril Diop Mambéty, mediante los testimonios de diversos cineastas, de algunos críticos, de un actor, del hermano y del hijo de Mambéty.

Referencias

Películas sobre cine

Mambéty For Ever


كنيسة رقاد السيدة العذراء هي كنيسة أرثوذكسية شرقية تتبع أبرشية حلب والإسكندرونة وتوابعها للروم الأرثوذكس، التابعة لبطريركية أنطاكية وسائر المشرق للروم الأرثوذكس، وتأسست كنيسة رقاد السيدة العذراء في ادلب عام 1886 ويؤرخ لذلك اللوحة الموضوعة في وسطها والتي تقول (الله في وسطها فلن تتزعزع 1886 م) وقد بنيت الكنيسة بجهود أبنائها وبفرمان من السلطان العثماني عبد الحميد، ويوثق لذلك اللوحة الرخامية التي تعلو مدخل الكنيسة والتي تقول: باسم الله الوحيد، وبفرمان الحميد، للأرثوذكس كنيسة، هي المينا الوطيد.

تحوي الكنيسة على مجموعة رائعة من الأيقونات القديمة الأثرية وأخرى حديثة ، وايقونسطاس رخامي يعود للعام 1960 وضعت له واجهة خشبية حديثة في العام 2013 ، وتقع كنيسة السيدة مع الكنيسة الانجيلية في مركز المحافظة ب ادلب. وتخدمان رعية تقارب الألف نسمة، وقد جددت الكنيسة أكثر من مرة، اخرها كان عام 2005، كما يحيط بها صالة وبنائين خدميين تابعين لها، بالإضافة إلى مدرسة جول جمال الخاصة التي تخدم أبناء المدينة حتى الصف التاسع الأساسي.

كما توجد مقبرة تابعة للكنيسة على الطرف الغربي من المدينة وتحوي على كنيسة الملاك ميخائيل. وفي آذار عام 2015 وبعد هجرة معظم أبناء المدينة المسيحيين إثر دخول جيش الفتح إلى المدينة ، تعرضت الكنيسة لإنتهاكات عديدة طالت أيقوناتها وأثاثها بالإضافة إلى عدة ضربات جوية أدت إلى أضرار جسيمة في شقيقتها الكنيسة الإنجيلية الملاصقة لها.

انظر أيضًا
 ادلب
 المسيحية في سوريا

كنائس في سوريا
محافظة إدلب

كنيسة العذراء (إدلب)


إدوارد لي ثورندايك ( - )  هو عالم نفس أمريكي من مواليد ويليمزبرج بولاية ماساشوستس، الولايات المتحدة، والدته ربة منزل ووالده كان وزيرا، بعد انهاء ثورندايك لدراسته الثانوية في عام 1891، التحق بجامعة ويسليان وتخرج منها عام 1895. ثم واصل تعليمه في جامعة هارفارد، وفي عام 1897 ترك هارفارد وبدأ العمل في جامعة كولومبيا، حصل على درجة الدكتوراه في علم النفس عام 1898 صرف تقريبا كامل حياته المهنية في كلية المعلمين بجامعة كولومبيا،  وقد بدأ تأثير أبحاثه على موضوع التعلم والتعليم بالظهور منذ مطلع القرن العشرين.

بداياته
كان ثورندايك ابنا لوزير ميثودي  في (لويل - ماسوشوستس) وفي 29 أغسطس عام 1900 تزوج من إليزابيث مولتون وأنجبوا خمسة أطفال، إثر تخرجه عاد ثورندايك إلى اهتماماته الأولية، في علم النفس التربوي.
في 1898 قدم دكتوراه في جامعة كولومبيا تحت إشراف جيمس إم سي كين كاتل، أحد الرواد المؤسسين للبسيشوميتريكس
"القياسات السيكولوجية - ". وتوظف في كلية النساء كليفيلند، أوهايو.
وبعد عام انتقل من وظيفته الأولى وعمل موجهًا في قسم علم النفس في كلية المعلمين في جامعة كولومبيا، حيث بقى لبقية طيلة حياته المهنية، يدرس ويبحث في أمور التعلم الإنساني والتعليم والاختبارات العقلية.
في 1937 ثورندايك أصبح الرئيس الثاني لمجتمع البسيشوميتريكس، سار على خطى لويس ليون ثورستون مؤسس المجتمع ومؤسس مجلة بسشوميتريكا.

تدريب المعلمين أواخر القرن 19
لقد كان تدريب المعلمين ما بين عامي 1860 و1890 قائما بشكل عام على القيم التي وضعها التربوي يوهان هاينريش بستالوتزي وعلى بعض الأساليب التعليمية التي تجددت نتيجة لبعض الأبحاث التي اهتمت بفكرة «ماذا يجري في خبايا عقل الطفل البالغة التعقيد». وفي أواخر القرن التاسع عشر سادت النظرة القائلة بأن تطبيق مبادئ علم النفس على التربية يؤدي حتما إلى إيجاد تعليم قائم على أسس علمية وهي النظرة التي جاءت نتيجة الدراسات التي قام بها كلا من يوهان فريدريش هربارت (1776–1841)  وشارلز دي جارمو (1849-1934)

وفي الوقت الذي أخذت فيه أفكار هربارت في التأثير على البحوث التربوية في الولايات المتحدة كانت أبحاث فيلهلم فوندت (1832-1920)  في أوروبا (ألمانيا) لا تزال في بداية الاعتراف بها من قبل الأمريكيين، وقد قام جرانفيل ستانلي هول (1844-1924)  (أحد تلامذة فوندت) عام 1883 بإنشاء مختبر للأبحاث السيكولوجية في جامعة جونز هوبكنز في بالتيمور، ميريلاند، الولايات المتحدة، وفي نفس الوقت تقريبا كانت كتابات الباحثين والدارسين ‰تمهد الطريق أمام المعلمين لاستخدام علم النفس الحديث

أبحاث ثورندايك
كانت بدايات ثورندايك في مجال نظريات التعلم والتعليم من خلال أبحاثه التي طرحها في عامي 1913 - 1914 عندما نشر كتابه علم النفس التربوي المؤلف من 3 أجزاء حيث قام فيه بطرح أفكاره الناتجة عن أبحاثه التجريبية والإحصائية وتوضيح مبادئ قوانينه التي اعتمد عليها في وضع نظريته الخاصة فيما يتعلق بطريقة التعلم سواء التعلم الإنساني أو التعلم الحيواني

طريقة البحث لدى ثورندايك
تقوم طريقة ثورندايك في البحث على أساس المشاهدة وحل المشكلات وذلك على النحو التالي:
 ضع الإنسان أو الحيوان في موقف يتطلب حل مشكلة ما. مثل: محاولة الهرب من مكان مغلق
 رتب توجهات الإنسان أو الحيوان أي ردود أفعاله أو استجاباته المتوقعة
 اختر الاستجابة الصحيحة من بين خيارات متعددة
 راقب سلوك الحيوان أو الإنسان
 سجل هذا السلوك في صورة كمية (رقمية) أي باستخدام المقاييس والمعايير

وقد استخدم ثورندايك أسلوبه هذا في تجاربه الأولى على القطط وفي تجاربه أيضا في جامعة هارفرد ومن بين أشهر تجاربه الأولى هي تجربة الإثابة بالحلوى وهي التجربة التي استخدمت فيما بعد على تجارب الاشراط الإجرائي.

القطط وصناديق المتاهة
من بين أهم مساهمات ثورندايك تجاربه على القطط وعن كيفية تعلمها الهروب من صناديق المتاهة التي كان يحبسها فيها بالإضافة إلى صياغته لقانون الأثر (قانون التأثير)
 على ضوء أبحاثه التجريبية التي قام بها

حيث نص قانون الأثر لديه على أن الاستجابات التي تليها نتائج مرضية وسترتبط بالوضع والظروف المعنية وبالتالي فإن هذه الاستجابات ستتكرر (على الأرجح) كلما كانت الظروف مشابهة للوضع السابق، وذلك بسبب العلاقة الارتباطية التي نشأت سابقا أما إن أدت الاستجابات إلى نتائج غير مرضية فإنها على الأرجح لن تتكرر نتيجة عدم نشوء العلاقة الارتباطية الآنفة الذكر

وقد جاءت تجارب ثورندايك هذه كردة فعل منه على غيره من الباحثين الذين كانوا يرون أن الحيوانات تستعمل حدسها وبصيرتها في حل مشاكلها وقد قال معلقا على هذا:

وليثبت ثورندايك بأن قططه تتعلم كيفية الهروب من الصناديق وأن هروبها هذا لم يكن بمحض الحدس والبصيرة، فقد قام باستعمال رسوم بيانية تسمى منحى التعلم  حيث يتم رسم هذه الرسوم البيانية اعتمادا على الوقت اللازم للقطة للهروب والإفلات من صناديق المتاهة، وقد وضح ثورندايك بأنه لو كانت القطط تعتمد على بصيرتها في حل لغر الصناديق لكانت منحنيات التعلم المتعلقة أظهرت خلا في شكلها ونوعا من عدم الانسجام، إلا أن الرسومات البيانية جاءت منسجمة وموضحة بأن ما تقوم به القطط يعتبر تعلما تدريجيا خاصة وأن المنحنيات كانت تبدي تغيرات تدريجية دالة على ارتفاع في مستوى تعلم القطط لمسألة كيفية الهروب من الصناديق.

قام ثورندايك بجمع ملاحظاته وقدمها وأكد فيها بأن العلاقة الارتباطية بين لغز الصناديق وردود أفعال القطط في كيفية الهروب من الصندوق جاءت معززة في كل تجربة جديدة (أي أظهرت علاقة ارتباطية أقوى) مما يدل على أن الحاصل تعلم وقد تم تبني هذه الفكرة فيما بعد من قبل بورهوس فريدريك سكينر (1904–1990)  في أبحاثه عن السلوك وعن التكيف الفعال كما تم الاعتماد على هذا التحليل الترابطي في نظريات السلوك في منتصف القرن الماضي وبقي الاعتماد عليه في نظريات السلوك الحديثة أيضا.

جاءت أفكار ثورندايك متممة لبعض أفكار جون ديوي (1859–1952)  في علم النفس الوظيفي حيث قام بتطوير بعض أفكار ديوي وخرج بنظريته التي سماها الارتباطية والتي أصبحت مطلبا تربويا لخمسين سنة تالية.

قوانين ثورندايك
وضع ثورندايك نظريته الارتباطية والتي رأى من خلالها بأن عملية التعلم تتأثر وتعتمد على أربعة قوانين رئيسية هي:
 قانون الاستعداد: وهو أول قوانين ثورندايك الأولية وهو مبدأ يعبر عن خصائص الظروف التي تجعل الاستعداد للقيام باستجابة معينة (كيفية الهروب من المتاهة) وفقا لوضع محدد (وضع معين كالحبس في صندوق المتاهة) مرتبط بفكرة الإثابة والعقاب، فالاستجابة تكون مشبعة في الحالة الأولى (الإثابة) وتكون غير مشبعة في الحالة الثانية (العقاب).
 قانون المران (أو التدريب): وهو ثاني القوانين ويرى فيه ثورندايك بأن العلاقة الارتباطية بين الوضع (الحبس في الصندوق) والاستجابة (كيفية الهروب) تقوى كلما تتكررت هذه الاستجابة على ذلك الوضع
 قانون الأثر (الثأثير): ويرى فيه ثورندايك بأن العلاقة الارتباطية بين الوضع والاستجابة تزداد قوتها إذا كانت نتيجة الاستجابة مرضية «ارتباط ذو إشباع» وتضعف قوتها إذا كانت نتيجتها غير مرضية «ارتباط ذو ضيق».
 قانون الإهمال: ويشير إلى أن الارتباطات تضعف نتيجة عدم ممارستها واهمالها، ويعيق الإهمال سير الارتباطات اللازمة لحدوث عملية التعلم وسهولتها، وبموجب هذا القانون فسر ثورندايك النسيان.

النظرية الارتباطية

انظر أيضًا
 مبادئ التعلم
 قانون الأثر

مراجع وهوامش

وصلات خارجية

 سيرة إدوارد لي ثورندايك (إنكليزي)
 الكلاسيكيون في تاريخ علم النفس - اختبارات وتجارب على الحيوان من قبل ثورندايك (إنكليزي)
 إدوارد لي ثورندايك (إنكليزي)

أعضاء الأكاديمية الوطنية الأمريكية للعلوم
أعضاء الجمعية الفلسفية الأمريكية
أعضاء هيئة تدريس جامعة كولومبيا
إنترلنغوا
إيثولوجيون
خريجو جامعة هارفارد
خريجو جامعة وزليان
خريجو كلية المعلمين بجامعة كولومبيا
رؤساء جمعية علم النفس الأمريكية
علماء أمريكيون متخصصون في تحسين النسل
علماء علم النفس التربوي
علماء نفس أمريكيون
كتاب وكاتبات أمريكيون
ملحدون أمريكيون
مواليد 1874
نظريات التعلم والتعليم
وفيات 1949
علماء نفس أمريكيون في القرن 20

إدوارد لي ثورندايك


Sabarimala (Malayalam:   []) ist ein hinduistisches Heiligtum im indischen Bundesstaat Kerala.  Der dem Gott Ayyappan geweihte Tempel von Sabarimala ist trotz seiner abgelegenen Lage in den Bergen der Westghats eines der größten Wallfahrtziele Indiens und zieht jährlich Millionen von Pilgern an.

Die hinduistische Wallfahrtsstätte Sabarimala befindet sich in einem waldreichen Hügelgebiet in den Westghats im Distrikt Pathanamthitta, 64 Kilometer östlich der Distriktshauptstadt Pathanamthitta. Der Tempel ist nur rund 120 Tage im Jahr geöffnet. Die Hauptpilgersaison liegt zwischen Mitte November und der zweiten Januarhälfte. Sabarimala ist ein äußerst wichtiges Pilgerziel für Anhänger des Ayyappan-Kultes aus den südindischen Bundesstaaten Kerala, Tamil Nadu, Karnataka und Andhra Pradesh.

Frauen im gebärfähigen Alter, definiert als im Alter zwischen 10 und 50 Jahren, sind von der Pilgerschaft ausgeschlossen. Wenngleich vereinzelt Mädchen, die die Pubertät noch nicht erreicht haben, und Frauen jenseits der Menopause teilnehmen, sind die Pilger fast ausschließlich Männer. Während der Pilgersaison 2009/2010 besuchten insgesamt mehr als 40 Millionen Pilger Sabarimala, der Tempel erzielte Einnahmen von über 1,4 Milliarden Rupien (rund 23 Millionen Euro).

Bei einem Menschenauflauf starben im Januar 2011 rund 100 Pilger.

Aufgrund einer Entscheidung des Obersten Gerichts vom 28. September 2018 muss der Tempel für Frauen jeden Alters zugänglich sein. Gegen dieses Urteil richteten sich massive, teils gewaltsame Proteste konservativer Hindus, die den Zutritt von Frauen weiterhin zu verhindern suchten. Andererseits demonstrierten mehrere Millionen Frauen in Kerala mit einer Menschenkette für den Zugang zum Tempel.

Am 2. Januar 2019 gelang es zwei Aktivistinnen als ersten Frauen nach dem Gerichtsurteil, den Tempel zu betreten. Daraufhin wurde der Tempel einer Reinigungszeremonie unterzogen. Trotz des Gerichtsbeschlusses verbietet die Regierung von Kerala aus Angst vor Unruhen weiterhin den Zutritt für Frauen im entsprechenden Alter. Strenggläubige Hindus rechtfertigen dieses Verbot mit einer angeblich uralten religiösen Überlieferung, wonach der auf ewige Zeit im Zölibat lebende Ayyappan nicht von Frauen gestört werden dürfe.

Siehe auch
 Ayyappan tiyatta, Ritualdrama für Ayyappan in Tempeln und Privathäusern

Literatur
 Radhika Sekar: The Śabarimalai pilgrimage and Ayyappan cultus. Delhi: Motilal Banarsidass, 1992.
 Filippo Osella und Caroline Osella: "Ayyappan Saranam. Masculinity and the Sabarimala pilgrimage in Kerala." In: Journal of the Royal Anthropological Institute, 9 (2003). S. 237-244. (PDF; 155 kB)

Weblinks

 sabarimala.net
  Heiliger Tempel in Indien: 3300 Festnahmen bei Protesten

Einzelnachweise

Religion (Kerala)
Hinduistischer Wallfahrtsort
Hinduistischer Tempel in Indien
Bauwerk in Kerala
Hinduistischer Tempel in Asien
Distrikt Pathanamthitta

Sabarimala


, le Lérot géant de Majorque, est une espèce éteinte de rongeurs ayant vécu sur l'île espagnole de Majorque entre le Pléistocène moyen et le début de l'Holocène. Il est considéré comme un exemple de gigantisme insulaire.

Présentation

On considère que son parent existant le plus proche est le genre Eliomys, qui comprend le Lérot commun, ce qui a été confirmé par une analyse de l'ADN mitochondrial en 2020.

On pense qu'Hypnomys morpheus était omnivore, avec un régime généraliste et la capacité de manger des aliments durs. Les os de ses membres sont robustes et d'une morphologie différente de celle des Gliridae existants, ce qui suggère une forme de locomotion inhabituelle, ses proportions étant plus proches de celles de Canariomys tamarani, un Muridae géant des Îles Canaries. Il était peut-être terrestre plutôt qu'arboricole, et il a été suggéré qu'il avait des capacités fouisseuses. On pense que l'arrivée de l'Humain sur l'île a été un facteur majeur de son extinction. H. morpheus a été décrit par la paléontologue Dorothea Bate en 1919. Une étude de 2011 a estimé son poids entre , avec une longueur de  sans la queue, et avec la queue de .

Voir aussi
 Liste des animaux disparus d'Europe

Liens externes

Notes et références

Notes

Références

Mammifère disparu d'Europe
Faune endémique des îles Baléares
Gliridae
Mammifère du Pléistocène
Majorque
Taxon fossile décrit en 1919

Hypnomys morpheus


Adam Pribićević (Hrvatska Kostajnica, 25. prosinca 1880. – Windsor, 7. veljače 1957.), bio je hrvatski političar i publicist srpske narodnosti. Svetozar Pribićević mu je bio stariji brat. Bio je pripadnik desnog krila Samostalne demokratske stranke. Krajem 1943. godine prišao je organizaciji Dragoljuba Mihailovića i postao član Centralnog nacionalnog komiteta. Kolovoza 1944. godine je pobjegao u Italiju. Poslije završetka Drugoga svjetskog rata ostao je u emigraciji u SAD, gdje se i ubio.

Životopis

Gimnaziju je završio u Srijemskim Karlovcima, a studij prava u Zagrebu. Političku djelatnost započinje u Srpskoj samostalnoj stranci, piše u listovima Srbobranu i Srpskom Kolu.

Sljedbenik Tomáša Masaryka, po svojim političkim stavovima Adam Pribićević je sasvim blizak bratu Svetozaru Pribićeviću, te s njim neprekidno tijesno surađuje stavljajući najjači naglasak na okupljanje i prosvjećivanje seljaštva. Godine 1908. bio je optužen u veleizdajničkom procesu zbog veze s bratom Milanom Pribićevićem, časnikom i Valerijanom Pribićevićem, profesorom, za suradnju na izradi i sprovođenju revolucionarnog programa protiv Austro-Ugarske. Zbog toga je s bratom Valerijanom (Vasom) osuđen na 12 godina teške tamnice. Nakon što je uhićen u Pregradi, u zatvoru je pokušao samoubojstvo presijecanjem žila na lijevoj ruci i na vratu, nakon čega je prevežen u bolnicu i operiran. To je uradio u nastupu neurastenije od koje je dugo vremena patio. Bio je bolešljiv i patio je od živčane bolesti, koja je često bila tako jaka da je često govrio, da mu dođe da uzme sebi život zbog toga. Tomáš Garrigue Masaryk je 1909. posjetio Zagreb. Prvog dana je imao želju posjetiti optužene Srbe, ali mu nije odobreno. U sudnici mu je samo prišao, kada je Adam išao u zatvor, stisnuo mu ruku i rekao: "Ništa vam ne govorim, jer tako hoće predsjednik senata, ali vam stišćem ruku, jer to nije zabranio". Adam mu se sa zahvalnošću poklonio iznenađen ovim događajem. Godine 1910. proces je aboliran, a Pribićević oslobođen. U cilju razvoja sela, okupljanja i prosvjećivanja seljaštva, osnovao je društvo za kulturno i ekonomsko unaprjeđenje srpskog sela pod imenom Seljačko kolo.

Do izbijanja Prvoga svjetskog rata bio je urednik Srpskog kola; njegova misija u Beogradu 1913. godine i razgovori s Pašićem prethodili su odluci Koalicije o kompromisu s vladom u Budimpešti.

Poslije izbijanja rata Pribićević je uhićen i 1915. godine i upućen na bojišnicu, u Galiciju. Poslije 1918. godine neko vrijeme živi u Beogradu, gdje izdaje Narod, list za seljake. Od 1924. godine živi u Vučitrnu, na Kosovu. Opredjeljen za Samostalnu demokratsku stranku, javlja se listovima (Riječ i Reč) člancima o problematici sela i seljaštva.

Istrajao je do kraja uz brata Svetozara, a poslije njegove smrti, 1936. godine, bio je izabran za predsednika SDS. Zahvalio se na predsjedništvu stranke 1938. godine. Od 1941. godine živio je u emigraciji, jedno vrijeme u Londonu, a zatim u Kanadi. U emigrantskim danima aktivno je radio u organizacijama Srba u dijaspori, a jedan je od osnivača Udruženja srpskih pisaca u inostranstvu, 1951. godine.

Sa skupinom autora 1950. godine upućuje generalnom tajniku Ujedinjenih naroda promemoriju: Memorandum on Crimes of Genocide Committed against the Serbian People by the Government of the Independent State of Croatia during World War II.

Objavio je Naseljavanje Srba po Hrvatskoj i Dalmaciji, memoare Moj život i Od gospodina do seljaka. Izvršio je samoubojstvo 7. veljače 1957. godine.

Od 2008. godine ulica Nova 16. u Busijama, prigradskom naselju Beograda, nosi ime po Adamu Pribićeviću.

Izvori

Srbi u Hrvatskoj
Hrvatski političari do 1918.
Hrvatski političari u Kraljevini Jugoslaviji
Životopisi, Hrvatska Kostajnica

Adam Pribićević


Ziya Gökalp (23 Mart 1876, Diyarbakır – 25 Ekim 1924, İstanbul), Türk yazar, toplum bilimci, şair ve siyasetçidir. Meclis-i Mebûsanda ve Türkiye Büyük Millet Meclisinde milletvekilliği yapmıştır. "Türk milliyetçiliğinin babası" olarak da anılır.

Yaşamı

Ailesi
23 Mart 1876'da Diyarbakır'da dünyaya gelmiştir. Babası Vilayet Evrak Memuru Tevfik Efendi'dir. (1851–1890) Baba tarafı 19. yüzyılın başlarında Çermik'ten Diyarbakır'a göç etmiştir. Annesi Diyarbakır'ın köklü ailelerinden olan Pirinççizadelerden Zeliha Hanım'dır (1856–1923). Doğduğu ev bugün müze olarak kullanılmaktadır.

Etnik Kökenine İlişkin Savlar
Gerek yaşarken gerek ölümünden sonra Ziya Gökalp'ın etnik kökeni hakkında birçok tartışma olmuştur. Bu tartışmayla ilgili ilk sav, Ziya Gökalp Malta'da sürgündeyken Osmanlı Dahiliye Vekili Ali Kemal tarafından atıldı. İddiası Gökalp'ın babasının Kürt olduğu yönündeydi. Gökalp ise Ali Kemal'in bu iddiasına Malta sürgününde yazdığı ve Kastamonu'nun Açıksöz gazetesinde yayımlattığı bir şiir ile yanıt vermiştir.

1922 - 1923 yılları arasında memleketi Diyarbakır'da otuz üç sayı çıkardığı Küçük Mecmua adlı dergisinin 25 Aralık 1922 tarihinde çıkan sayısında yer alan ''Millet Nedir?'' adlı yazısında kendi soyuyla ilgili şu demeci vermiştir:''... Ben gençliğimde tahsil için ilk defa İstanbul'a gittiğim zaman, bu ilmî tahkikata başlamak mecburiyetinde kaldım. Çünkü orada eskiden kalmış fena bir itiyada (alışkanlığa) tebean (göre), bütün Karadeniz ahalisine Laz, bütün Suriyeliler ve Iraklılara Arap, bütün Rumeli halkına Arnavut dedikleri gibi, bizim gibi vilâyât-ı şarkîye (doğu illeri) ahalisinden bulunanlara da Kürt milliyetini izafe ettiklerini (yakıştırdıklarını) gördüm. O zamana kadar kendimi hissen Türk sanıyordum. Fakat bu zannım ilmî bir tahkikata (araştırmaya) müstenit (dayalı) değildi. Hakikati bulabilmek için bir taraftan Türklüğü, diğer cihetten Kürtlüğü tetkike başladım. Evvelemirde (öncelikle) lisandan başladım. Diyarbakır şehrinde, ana lisan Türkçe olmakla beraber, her fert biraz Kürtçe de bilir. Lisandaki bu ikilik iki suretten biriyle izah edilebilirdi (açıklanabilirdi): Ya Diyarbakır'ın Türkçesi bir Kürt Türkçesiydi, yahut Diyarbakır'ın Kürtçesi bir Türk Kürtçesiydi. Lisanî tetkiklerim gösterdi ki Diyarbakır'ın Türkçesi Bağdat'tan ta Adana'ya, Bakü'ye, Tebriz'e kadar imtidat eden (uzanan) tabiî bir lisandan yani Akkoyunlu ve Karakoyunlu Türklerine mahsus olan Azerî (Azerbaycan) lehçesinden ibarettir. Bu lisanda hiçbir sun'îlik (yapaylık) yoktur. Binaenaleyh, Kürtlerin tahrif ettiği (bozduğu) bir Türkçe değildir. (Diyarbakır lisanının Azerî Türkçesi olması, şehirlerin Osmanlı hükümetinin tesiriyle Türkçe konuştuğu iddiasını da esasından çürütür. Çünkü öyle olsaydı, bu şehirlerde konuşulan lisanın Osmanlı lehçesi olması lazım gelirdi.)

Diyarbakırlıların mahdut (sınırlı) kelimelerden mürekkep olarak söyledikleri Kürtçeye gelince, bu lisanın köylerde konuşulan fasih (düzgün) Kürtçeden farklı olduğunu gördüm. Kürtçe, Farisî'nin akrabası olduğu halde, nahv (dilbilgisi) itibarıyla hiç ona benzemez. Çünkü Farisîde bulunmadığı halde, Kürtçede hem tezkir ve te'nis (erillik ve dişillik), hem de Arapça ve Latincede olduğu gibi ''i'rab'' vardır. Demek ki Kürtçe, Türk lisanına nispetle daha mürekkep, daha karışıktır. Türkler kendi lisanlarında tezkir, te'nis, i'rab gibi ahvale (durumlara) müsadif olduklarından (rastlamadıklarından), Kürtçenin bu gibi hususiyetlerine nüfuz edememeleri iktiza ederdi (gerekirdi). Filhakika, vakıalar bu suretle cereyan etmiş, Diyarbakırlılar Kürtçenin tezkir, te'nis, i'rab kaidelerini tamamıyla hazfedip (kaldırıp), Kürt nahvini (dilbilgisini) Türk sarfına (dilbilgisine) uydurarak sun'î (yapay) bir Kürtçe icat etmişlerdir. Bu Kürtçeye ''Türk Kürtçesi'' namını vermek gayet doğru olur. Lisaniyat (dilbilimi) noktainazarından (açısından) gayet mühim olan bu vakıa, Diyarbakırlıların Türk olduğuna en büyük delildir. Bundan başka Diyarbakırlılar bu lisanı yalnız Kürtlerle konuştukları zaman kullanırlar. Kendi aralarında yalnız Türkçe konuşurlar. Diyarbakırlıların güya bildikleri bu düzme Kürtçenin kelimelerine gelince, bunlar da gayet mahduttur (sınırlıdır). Bu sebeple, boşlukları Türkçe kelimelerle doldururlar. Zaten, birçoğunun bildiği Kürtçe kelimeler ''gel, git'' gibi birkaç tabire münhasırdır (sözle sınırlıdır).

Diyarbakırlıların Türk olduğunu ispat eden delillerden birini de mezhep sahasında buldum. Diyarbakır'ın hakikî ahalisi umum Türkler gibi Hanefidirler. Kürtler ise umumiyetle Şafiidirler. Bu iki alâmet-i mümeyyize (ayırt edici im/işaret) yalnız Diyarbakır halkına mahsus değildir. Şark (doğu) ve cenup (güney) vilâyetlerimizdeki bütün şehirlerin ahalisi, Kürtçeyi Diyarbakırlılar gibi tahrif ederek (bozarak) söylerler ve Hanefi olmak alametiyle Şafii Kürtlerden ayrılırlar.  Bunlardan başka, elbise, yemek, bina ve mobilya gibi harsa ve âdetlere taalluk eden hususlarda da derin farklar vardır. Bu alâmetler bana Diyarbakırlıların Türk olduğunu gösterdiği gibi, babamın iki dedesinin birkaç batın (kuşak, nesil) evvel Çermik'ten yani bir Türk muhitinden geldiklerine nazaran ırken de Türk neslinden olduğumu anladım. Mamafih dedelerimin biri Kürt yahut Arap muhitinden geldiğini anlasaydım, yine Türk olduğuma hüküm vermekte tereddüt etmeyecektim. Çünkü milliyetin terbiyeye istinat ettiğini de (dayandığını da) içtimaî tetkiklerimle anlamıştım. Zannederim ki bu taharrilerimle (araştırmalarımla) yalnız kendim için değil, bütün vilâyât-ı şarkîye ve cenubîye (doğu ve güney illeri) şehirlileri ve şimdiye kadar Türk kalan köylüleri için, son derece mühim bir meseleyi halletmiş oldum.''MHP Genel Başkanı Alparslan Türkeş, 1995 yılında Türkiye Odalar ve Borsalar Birliği'nin Güneydoğu Raporu'na alternatif olarak MHP tarafından hazırlanan rapora ilişkin verdiği demeçte Ziya Gökalp'ın Türkçülüğün Esasları kitabından örnek alındığını açıklarken ''Gökalp, Diyarbakır'da Kürtçe konuşan bir ailenin çocuğudur.'' demesi, başta Ziya Gökalp'ın kızı Türkan Yurtcanlı olmak üzere Gökalp ailesi tarafından tepkiyle karşılanmıştır.

Öğrencilik yılları
Eğitimine doğduğu yer olan Diyarbakır'da başladı. 1886'da Mektebi Rüştiye-i Askeriyye'ye (Askeri Ortaokul) girdi, özgürlük düşüncesini ilk defa bu okuldaki hocası Kolağası (Önyüzbaşı) İsmail Hakkı Bey aşıladı. Askeri rüştiyenin son sınıfında iken babasını kaybetti. 1890'da amcası Müderris Hacı Hasip Bey'den geleneksel İslâm ilimleri ile ilgili ders almaya başladı. Öğrenimine İstanbul'da devam etmek istediyse de bu imkânı bulamayınca 1891'de Diyarbakır'da İdadi Mülkiye'nin (Sivil Lise) ikinci sınıfına kaydoldu. Son sınıfta öğrenci iken beraberindekiler ile okul çıkışlarında mutat olan "Padişahım Çok Yaşa" yerine "Milletim Çok Yaşa" diye bağırmaları soruşturmaya uğradı. Bazı anlatımlarda bir grup yerine sadece Gökalp'in bağırdığı da belirtilmektedir. O sırada okul süresinin beş yıldan yedi yıla çıkması üzerine 1894'te okuldan ayrıldı.

Liseden ayrıldıktan sonra amcasından Arapça ve Farsça dersleri aldı. Tasavvufla ilgilendi. Fransızca öğrenmeye başladı. Diyarbakır'daki kolera salgını nedeniyle bu şehirde görevlendirilen Doktor Abdullah Cevdet Bey ile tanıştı, fikirlerinden etkilendi. Ekonomik sıkıntılar yüzünden öğrenimine devam etmek için İstanbul'a gidememesi, ailesinin evlenmesi için baskı yapması gibi nedenler 18 yaşındaki Mehmet Ziya'yı intihara sürükledi. İntihar girişiminin sebebi olarak idadideki hocası Dr. Yorgi Efendi'den aldığı felsefe eğitimi ve ailesinin verdiği dini eğitim arasında yaşadığı çatışma da gösterilmektedir. Kafasına sıktığı kurşun, güç koşullar altında yapılan morfinsiz bir ameliyatla çıkarıldı. Ameliyatı yapan Dr. Abdullah Cevdet Bey ve Diyarbakır'da bulunan genç bir Rus operatördü. İntihar girişiminden sonra kendisini tekrar okumaya verdi. Özgürlüğe düşman olanlara çatan pek çok şiir yazdı.

1896'da, Erzincan Askerî Lisesi'nde öğrenci olan kardeşi Nihat sayesinde Harp Okulu öğrencileri ile birlikte İstanbul'a giden Gökalp, ücretsiz olduğu için Baytar Mektebi'ne kaydını yaptırdı. Buradaki öğrenimi sırasında ülkedeki özgürlük hareketine katılmış insanlarla tanışmak için gayret gösterdi; İbrahim Temo ve İshak Sükûti ile görüştü. Jön Türkler'den etkilendi. İttihat ve Terakki Cemiyeti'ne katıldı. "Yasak yayınları okumak ve muhalif derneklere üye olmak" nedeniyle 1898'de tutuklandı. Bir yıl cezaevinde kaldı.

Diyarbakır yılları

Serbest bırakıldıktan sonra 1900'de Diyarbakır'a sürgüne gönderildi. Yüksek öğrenimini tamamlayamayan Mehmet Ziya'nın Diyarbakır'daki amcası ölmüş ve kızı Vecihe ile evlenmesini vasiyet etmişti. Amcasının vasiyetini yerine getirmiş ve Vecihe Hanım ile evliliğinden bir oğlu (Sedat), 3 kızı (Seniha, Hürriyet, Türkan) olmuştur.

1908'e kadar Diyarbakır'da küçük memuriyetler yaptı. Eşinin mal varlığıyla rahat bir yaşam sürdürürken el altından hürriyet çalışmalarını yürüttü. O dönemde bölgenin güvenliği için kurulan ve başında Kürt asıllı İbrahim Paşa'nın bulunduğu Hamidiye Alayları hırsızlık ve soygun olaylarına karışınca halkı örgütleyerek eyleme yöneltti. 3 gün boyunca Diyarbakır Telgrafhanesini işgal ederek buradan saraya İbrahim Paşa ve adamlarını cezalandırmaları için telgraflar çekmeye başladı.

Doğu ile Batı arasındaki kilit bağlantı noktalarından olan Diyarbakır Telgrafhanesinin işgali işin içine Batılı devletlerin de karışmasına neden oldu. Onların da saraya yaptığı baskı neticesinde bölgeye bir araştırma heyeti gönderildi. Fakat bir süre için sinen İbrahim Paşa ve adamları daha sonra aynı kanunsuzluklara yeniden başlayınca Ziya Gökalp ve arkadaşlarının önderliğindeki halk bu sefer 11 gün süre ile telgrafhaneyi yeniden işgal ettiler. Bu direnişin sonunda İbrahim Paşa ve adamları bölgeden uzaklaştırılmıştır.

1904-1908 arasında Diyarbakır Gazetesi'nde şiir ve yazılarını yayımladı. İbrahim Paşa'nın halka yaptığı zulümleri "Şaki İbrahim Destanı" adlı yapıtında anlattı.

II. Meşrutiyetten sonra

II. Meşrutiyet'ten sonra İttihat ve Terakki'nin Diyarbakır şubesini kurdu ve temsilcisi oldu. "Peyman" gazetesini çıkardı.

Mehmet Ziya, 1909'da Selânik'te toplanan İttihat ve Terakki Kongresi'ne Diyarbakır delegesi olarak katıldı ve örgütün Selanik'teki merkez yönetim kuruluna üye olarak seçildi. Selanik'te kalmayı sürdürerek çevresinde bir kültür hareketi yaratmaya çalıştı. Lise programlarına sosyal bilimler dersi koydurtarak bu disiplinin okullarımıza girmesini sağladı. İttihat ve Terakki Selanik Şubesi'ni gençlik işleri ile uğraşan kolunun başına geçen Ziya Bey, çevresindeki gençlere toplumbilim ve felsefe dersleri verdi. Tevfik Sedat, Demirtaş, Gökalp gibi takma adlar kullanarak Selanik'te yayımlanan bir felsefe dergisinde yazılar yazdı. Dünyadaki Türkleri birleştiren, güçlü bir Türk devleti kurulmasını tasarlayan Ziya Bey, bu ülküyü dile getirdiği Altun Destanı'nı 1911'de Genç Kalemler Dergisi'nde yayımladı.

1912'de Derneğin merkezi İstanbul'a taşınınca, Ziya Gökalp de İstanbul'a geldi, Cerrahpaşa semtine yerleşti. Mart ayında Ergani/Maden (Diyar-ı Bekir) mebusu olarak Meclis-i Mebûsan'a seçildi. Meclis dört ay sonra kapatılınca Edebiyat Fakültesi'nde öğretim görevlisi oldu. Kurumda onun eğitimle ilgili görüşleri kabul gördü; Darülfünun ve Eğitim Fakültesi'nde ders programları, okutulacak kitaplar onun önerileri doğrultusunda kararlaştırıldı. 1913 ve 1914 yıllarında kendisine önerilen Maârif Nazırlığı (Millî Eğitim Bakanlığı) görevini kabul etmedi, üniversitedeki görevini sürdürdü. 1915'te İstanbul Üniversitesi'nin Felsefe bölümünde İctimâiyyât müderrisi (Sosyoloji öğretim görevlisi) olarak atandı. İstanbul Üniversitesi'ndeki ilk sosyoloji profesörü idi; üniversitelerimize toplumbilim (sosyoloji), onun sayesinde girdi.

Düşüncelerini Türkçülük etrafında şekillendiren Mehmet Ziya Bey (Gökalp), İstanbul'a gelir gelmez Türk Ocağı'nın kurucuları arasında yer almıştı. Derneğin yayın organı "Türk Yurdu" başta olmak üzere Halka Doğru, İslâm Mecmuası, Millî Tetebbûlar Mecmuası, İktisadiyat Mecmuası, İçtimaiyat Mecmuası, Yeni Mecmua'da yazılar yazdı. Balkan Savaşı öncesinden I. Dünya Savaşı başlarına kadar Türk Yurdu dergisinin yönetim kurulunda kaldı, derginin her sayısına bir şiir bir de yazı verdi. Türkleşmek-İslâmlaşmak-Muasırlaşmak başlıklı yazı dizisinde önemli konular yer verdi. Sonraki yıllarda Yeni Mecmua'yı çıkardı.

Ziya Gökalp, bir yandan da eser vermeyi sürdürüyordu. 1914'te "Kızıl Elma"; 1918'de ise Türkleşmek, İslâmlaşmak, Muasırlaşmak" adlı eseri ile "Yeni Hayat" isimli şiir kitabını yayımladı.

Son yılları

I. Dünya Savaşı'nda Osmanlı Devleti'nin yenilmesinden sonra tüm görevlerinden alındı. 1919'da üniversite içinde İngilizler tarafından tutuklandı; dört ay Bekirağa Bölüğü'nde tutuklu kaldıktan sonra Ermeni soykırımı iddiaları ile ilgili işgal mahkemesi tarafından yargılandı. Mahkeme sürecinde soykırım iddialarını kesinlikle reddetmiş ve Mukatele (karşılıklı öldürme) tezini savunmuştur. Yargılama sonucu diğer İttihatçılarla birlikte Malta'ya sürgüne gönderilen Ziya Gökalp, orada arkadaşlarına toplumbilim ve felsefe dersleri verdi. Malta sürgünlüğü döneminde ailesiyle yaptığı mektuplaşmalar daha sonra "Limni ve Malta Mektupları" adıyla kitaplaştırılmıştır; söz konusu kitap, Malta sürgünlerinin orada geçirdikleri hayat şartlarıyla ilgili elimizdeki tek eserdir.

Ziya Gökalp, 2 yıllık sürgün döneminden sonra İstanbul'a döndüğünde üniversitede ders vermeye devam etmek istediyse de bu isteği kabul edilmedi. Bir ay kadar Ankara'da yaşadıktan sonra ailesiyle Diyarbakır'a gitti, Ahmet Ağaoğlu'nun desteğiyle Küçük Mecmua'yı çıkardı, yazılarıyla Kurtuluş Savaşı'nı destekledi.

1923'te Maarif Vekaleti Telif ve Tercüme Heyeti Başkanlığı'na atandı, Ankara'ya gitti. Aynı yıl Türkçülüğün Esasları isimli ünlü eserini yayımladı. Ağustos'ta İkinci Dönem Türkiye Büyük Millet Meclisi'ne Atatürk tarafından Diyarbakır mebusu olarak seçildi. Ankara'ya yerleşen Ziya Gökalp, kültürel ve düşünsel çalışmalarına hiç ara vermedi; dünya klasiklerinin Türkçeye çevrilip yayımlanması ile uğraştı. 1924'te kısa süren bir hastalığın ardından dinlenmek için gittiği İstanbul'da 25 Ekim 1924 günü hayatını kaybetti. Divanyolu'ndaki II. Mahmud Türbesi hazîresine defnedildi.

Görüşleri
Osmanlı Devleti'nin parçalanma sürecinde yeni bir ulusal kimlik arayışına girdi. Düşüncesinin temelinde, Türk toplumunun kendine özgü ahlâkî ve kültürel değerleriyle, Batı'dan aldığı bazı değerleri kaynaştırarak bir senteze ulaşma çabası yatıyordu. Bu sebepten zaman zaman batı edebiyatı ve düşüncesinin tesirinde kalmıştır. "Türkleşmek, İslâmlaşmak, Muasırlaşmak" diye özetlediği bu yaklaşımın kültürel öğesi Türkçülük, ahlâkî öğesi de İslâmdı. Uluslararası kültürün yapıcı öğesinin ulusal kültürler olduğunu savundu. Saray edebiyatının karşısına halk edebiyatını koydu. Batı'nın teknolojik ve bilimsel gelişmesini sağlayan pozitif bilim anlayışını benimsedi. Dini, toplumsal birliğin sağlanmasında yardımcı bir öğe olarak değerlendirdi.

Toplumsal modeli, Emile Durkheim'in teorik temellerini kurduğu "dayanışmacılık" temelinde şekillendi. Bireyi temel alan liberalizmin ve kapitalist toplumun sınıf mücadelesiyle yıkılarak sınıfsız toplumun kurulmasını hedefleyen Marksizm'e karşı; sınıfsal ayrımları değil mesleki ayrımları gören, mesleki örgütleri temel toplum birimi olarak kabul eden, meslek örgütlerinin dayanışmasıyla toplumsal huzurun kurulabileceğini savunan solidarizmde karar kıldı. Toplumsal ve siyasi görüşlerini anlattığı sayısız makale yazdı. "Türkçülük" düşüncesini sistemleştirdi. Milli edebiyatın kurulması ve gelişmesinde önemli rol oynadı. Ziya Gökalp önce Turancılık sonrasında Oğuzculuk daha sonra ise Türkiye Türkçülüğü fikirlerinin destekçisidir. Mustafa Kemal Atatürk kendisinden "Bedenimin babası Ali Rıza Efendi, hislerimin Namık Kemal, fikirlerimin babası Ziya Gökalp'tir" diyerek söz etmiş, fikirlerini, milliyetçi düşüncesini benimsediğini belirtmiştir.

Eserleri
 Limni ve Malta Mektupları
 Kızıl Elma (1914)
 Türkleşmek, İslâmlaşmak, Muasırlaşmak (1918)
 Yeni Hayat (1930)
 Altın Işık (1927)
 Türk Töresi (1923)
 Doğru Yol (1923)
 Türkçülüğün Esasları (1923): Eserin ilk baskısı Osmanlı alfabesiyle yayınlanmıştır.
 Türk Medeniyet Tarihi (1926, ölümünden sonra)
 Kürt Aşiretleri Hakkında Sosyolojik Tetkikler (ölümünden sonra)
 Altın Destan
 Üç Cereyan
 Hars ve Medeniyet
 Kuğular
 Felsefe Dersleri (2006 yılında bulundu)

Ayrıca bakınız
 Ziya Gökalp Müzesi
 "Asker Duası"

Kaynakça

Dış bağlantılar

 Atatürk Ansiklopedisi'nde Ziya Gökalp maddesi
 Türk Edebiyatı İsimler Sözlüğü'nde (TEİS) Ziya Gökalp maddesi

1876 doğumlular
Diyarbakır doğumlu siyasetçiler
1924 yılında ölenler
20. yüzyılda Osmanlılar
19. yüzyıl Türk yazarları
20. yüzyıl Türk yazarları
Türk din sosyologları
Türk filozoflar
Türk sosyologlar
Türk milliyetçisi yazarlar
İstanbul Üniversitesi öğretim üyeleri
Turancılar
Türkçüler
1912 Nisan-Ağustos Osmanlı Meclis-i Mebusanı Diyarbakır üyeleri
İttihat ve Terakki üyeleri
Malta sürgünleri
TBMM 2. dönem Diyarbakır milletvekilleri
Türkçe eser veren yazarlar
II. Mahmud Türbesi haziresine defnedilenler
Türk siyasi yazarlar
Diyarbakır doğumlu gazeteciler
Diyarbakır doğumlu yazarlar
Pirinççioğlu ailesi
Osmanlı Kürtleri

Ziya Gökalp


Sir Julian Michael Gordon Critchley (8 December 1930 – 9 September 2000) was a British journalist, author and Conservative Party politician. He was the member of parliament for Rochester and Chatham from 1959 to 1964 and Aldershot from 1970 to 1997.

Early life
Born in Islington, the son of distinguished neurologist Macdonald Critchley, CBE (1900–1997) and his first wife, midwife Edna Audleth (née Morris), Critchley was brought up in Swiss Cottage, North London, and in Shropshire, where he attended Brockhurst School, a preparatory school in Church Stretton, and later Shrewsbury School.  He returned to London to take his Higher Certificate and was rejected from National Service after contracting polio.  After a year living and studying at the Sorbonne in Paris he went up in 1951 to Pembroke College, Oxford, where he read Politics, Philosophy and Economics. In 1953 he was part of a team of Oxford undergraduates lobbying Vickers shipyard workers against nationalisation; the others were Michael Heseltine, Guy Arnold and Martin Morton.

Political career

Critchley served as a Conservative Member of Parliament, first for Rochester and Chatham from 1959 to 1964 and then for Aldershot from 1970 until his retirement in 1997. While he was out of Parliament between 1964 and 1970 he worked as a journalist, including as a TV critic for The Times, and he continued to be active as a journalist and author throughout the remainder of his career. Having lost Rochester and Chatham in 1964, he stood again for the seat in 1966 election, but was once again defeated by the Labour candidate Anne Kerr.

Critchley was considered to be on the left wing of the Conservative Party (one of the "wets" in Thatcherite terminology) and never attained ministerial rank. He became identified as a prominent Tory critic of Margaret Thatcher. In 1980 he sparked controversy by writing an anonymous article in The Observer signed "by a Tory", in which he criticised Thatcher's "A level economics" and called her "didactic, tart and obstinate".  He was later forced to admit authorship. He also memorably referred to Thatcher as "the great she-elephant" and claimed responsibility for the currency of the phrase "one of us", which she used privately to refer to any colleague whom she saw as loyal and supportive of her policies. (It was used by Hugo Young as the title of his biography of Thatcher.) Critchley was, however, supportive of Thatcher's stance at the time of the Falklands War.

Critchley was a long-standing friend of Michael Heseltine, having met him first at preparatory school. Both then went on to Shrewsbury and Pembroke College, Oxford, and Critchley was best man at Heseltine's wedding. Their friendship waned in the 1960s, but Critchley still supported Heseltine in the 1990 leadership election.

From the early 1990s Critchley became severely restricted in mobility from complications arising from the polio from which he had suffered as a young man. Still, he successfully re-contested Aldershot at the election in 1992. He then became an infrequent attender at the House of Commons until his retirement in 1997.  He was knighted in 1995.

Later life

After his retirement he was expelled from the mainstream Conservative party for backing the Pro-Euro Conservative Party in the 1999 European Parliament election.  He died the next year in Hereford from prostate cancer aged 69. He was married twice, and had four children. In later life he settled in Shropshire at Ludlow, and was buried in the parish churchyard at Wistanstow near Craven Arms.
Critchley became highly regarded as a witty and acerbic political writer and journalist, increasingly so towards the end of his life.  His 1994 volume of memoirs, A Bag of Boiled Sweets, was described by Jeremy Paxman as "the most entertaining set of political memoirs to have been published in years". He also wrote two mystery novels set in Parliament, Hung Parliament and Floating Voter, which feature an MP turned sleuth apparently based on Critchley himself along with a mixture of real and invented MPs, the latter providing the victims and suspects.

Publications
 Critchley, Julian, Westminster Blues, London, 1981
 Critchley, Julian, The Palace of Varieties, London, 1983
 Critchley, Julian, Heseltine – The Unauthorised Biography, André Deutsch, London, September 1987,
 Critchley, Julian, A Bag of Boiled Sweets, Faber and Faber, London, 1994,

References

External links

 Former MP Critchley dies
 Guardian Obituary

1930 births
2000 deaths
20th-century British journalists
20th-century English novelists
20th-century English male writers
Alumni of Pembroke College, Oxford
Conservative Party (UK) MPs for English constituencies
Deaths from cancer in England
Deaths from prostate cancer
English male journalists
English male novelists
English television critics
Knights Bachelor
Members of the Bow Group
People educated at Shrewsbury School
People from Swiss Cottage
Politicians of the Pro-Euro Conservative Party
The Times journalists
UK MPs 1959–1964
UK MPs 1970–1974
UK MPs 1974
UK MPs 1974–1979
UK MPs 1979–1983
UK MPs 1983–1987
UK MPs 1987–1992
UK MPs 1992–1997
Writers from London
Writers from Ludlow

Julian Critchley


Peterborough United er enskt knattspyrnulið frá Peterborough, Cambridgeshire. Það var stofnað árið 1934. Heimavöllur liðsins er Weston Homes Stadium sem tekur um 15.000. Liðið spilar í ensku meistaradeildinni 2021-2022.

Ensk knattspyrnufélög

Peterborough United


Die Universität Airlangga (indonesisch: Universitas Airlangga, abgekürzt Unair) ist eine staatliche Universität in Surabaya.

Diese wurde 1954 mit fünf Fakultäten begründet, zuvor war sie Teil der Universität Indonesia. Bis 1998 wuchs gab es elf Fakultäten. Ihr Namensgeber ist König Airlangga. Die Unair ist ein Mitglied der ASEAN-Universitäts-Netzwerk.

Organisation
Unair wird von einem Rektorat geleitet, dem neben dem Rektor vier Vizerektoren angehören.

Es gibt elf Fakultäten, die sich auf drei Campusbereiche verteilen.
 Medizin
 Zahnmedizin
 Rechtswissenschaft
 Wirtschaftswissenschaft
 Pharmazie
 Veterinärmedizin
 Sozial- und Politikwissenschaften
 Mathematik und Naturwissenschaft
 Gesundheitswesen
 Psychologie
 Sprache

Absolventen
 Sebastião Dias Ximenes, osttimoresischer Menschenrechtler
 Domingos Maria das Dores Soares, indonesischer Bupati von Dili

Weblinks
 Homepage (indonesisch und englisch)

Einzelnachweise

Airlangga
Organisation (Surabaya)
Gegründet 1954

Universität Airlangga