La sécheresse de 2014-2017 au Brésil est une grave sécheresse affectant le sud-est du Brésil, y compris les zones métropolitaines de São Paulo et Rio de Janeiro. À São Paulo, elle a été décrite comme la pire sécheresse depuis 100 ans. La métropole de São Paulo semble être la plus touchée et début février, nombre de ses habitants ont été soumis à des coupures d'eau sporadiques. Les pluies à la fin de 2015 et au début de 2016 ont apporté un soulagement aux populations, mais des problèmes à long terme d'approvisionnement en eau subsistent dans l'État de São Paulo.

Le Minas Gerais et Espírito Santo sont toujours touchés par la sécheresse en 2016 en raison de l'événement . Dans ces zones, les pluies sont irrégulières depuis 2014 et la sécheresse s'est aggravée à partir de 2015. Plus de 50 % du Brésil a été affecté, la sécheresse ayant aussi touché des zones dans neuf États du nord-est. Entre 2012 et 2015, le gouvernement fédéral a décrété l'état de « calamité publique » plus de  en raison des sécheresses.

Il s'agit de la pire sécheresse au Brésil au cours des 100 dernières années, selon l'analyse d'O Estado de S. Paulo en .

Description du phénomène et de ses effets

Habituellement, la saison des pluies commence en novembre, mais le manque de pluie au cours de la saison 2014/15 a entraîné un déficit majeur de l'approvisionnement en eau dans les États de São Paulo, Rio de Janeiro et du Minas Gerais. Les principaux réservoirs fonctionnant à leur plus faible capacité (le principal système de réservoirs de Cantareira alimentant São Paulo n'étant qu'à 6 % de sa capacité début février), les responsables de São Paulo ont mis en garde les populations vis-à-vis d'un rationnement en eau prolongé car cette dernière pourrait s'épuiser avant la prochaine saison des pluies en . En réponse, le service des eaux de São Paulo, Sabesp, a réduit la pression de l'eau dans le réseau d'eau public. Il a également commencé à imposer des tarifs punitifs aux utilisateurs qui consomment plus que les années précédentes. Début février, les habitants avaient commencé à recycler et à stocker l'eau.

En , les réservoirs de Cantareira contenaient seulement 12 % de leur capacité en eau, tandis que le réservoir pollué de Billings en contenait seulement 20 %.

Avec l'arrivée de la saison des pluies fin 2015, la situation sur le front de la sécheresse s'est améliorée. En , des averses torrentielles ont même provoqué des inondations à São Paulo. Les niveaux d'eau à Cantareira étaient passés d'une capacité de 20 % début décembre à près de 50 % à la mi-. Cependant, le Minas Gerais et Espírito Santo sont toujours touchés par la sécheresse en 2016 et, le , le gouvernement d'Espírito Santo a déclaré l'état d'urgence dans tout l'État alors que la sécheresse empirait.

Les autorités craignaient qu'une crise de l'eau non résolue n'ait un impact sur les Jeux olympiques d'été de 2016. En 2017, les pluies sont restées extrêmement irrégulières dans le Minas Gerais, dans l'Espírito Santo et dans la plupart des régions du Centre-Ouest et du Nord-Est. Il s'agit de la pire sécheresse au Brésil au cours des 100 dernières années, selon l'analyse d'O Estado de S. Paulo en .

Causes potentielles
Cette situation de sécheresse est exceptionnelle mais des sécheresses se produisent souvent. São Paulo connaît lors de cette sécheresse sa troisième année consécutive de diminution des précipitations. Une situation de sécheresse a déjà été vécue début 2014. La gestion de l'eau est mauvaise, les canalisations fuient et les infrastructures sont vieillissantes. Les rapports antérieurs de scientifiques, d'écologistes et d'experts techniques ont été ignorés par les promoteurs immobiliers et les lobbys dans les domaines industriels et agricoles. En outre, le manque de protection des bassins versants et des réservoirs a pollué les sources d'eau et rendu difficile l'acheminement de l'eau utilisable sur le marché. L'expansion des activités de déforestation dans le bassin amazonien est directement liée à la réduction des précipitations dans le sud du Brésil. Même si l'évaporation en l'Amazonie est suffisante pour générer des rivières volantes, les îlots de chaleur urbains couplés à une canicule ont empêché l'arrivée de masses d'air humides génératrices de pluie. Après la sécheresse, les régions brésiliennes du Sud-Est ont connu une recrudescence des pluies, et les régions du Centre-Ouest et du Sud ont souffert d'inondations.

Effet sur la production agricole
Le Brésil est le troisième exportateur agricole mondial et le secteur représente environ 6 % du PIB du pays. L'irrigation pour l'agriculture représente 72 % de la consommation d'eau au Brésil, contre seulement 9 % pour la consommation urbaine. La diminution de l'approvisionnement en eau pour la production agricole a conduit "The Agricultural Economy Institute" à déclarer que l'année 2014 affichait les pires pertes agricoles de São Paulo depuis un demi-siècle.

Le régime pluviométrique irrégulier a contribué à une réduction de la production agricole pendant la période de sécheresse, en raison d'un blocage atmosphérique qui a empêché un front froid d'avancer sur les principales régions agricoles du Brésil, le plus grand exportateur mondial de café, de sucre, de soja et de bœuf. En 2014, la sécheresse a anéanti un tiers de la récolte de café du pays dans certaines régions, ce qui a entraîné une hausse des prix mondiaux du café arabica de 50 % sur l'année. En 2015, les caféiers ne s'étaient pas remis assez rapidement de la chaleur extrême et de la sécheresse, déclenchant une nouvelle hausse des prix de l'arabica. La production de soja, l'une des principales cultures d'exportation du pays, a diminué de 17 % pendant la sécheresse. Le système de surveillance des pluies de Cemaden a montré que de graves sécheresses ont été observées dans les États du Mato Grosso et du Mato Grosso do Sul, qui sont à la fois les plus grandes régions de production de soja et quatrièmes plus grandes productrices de bœuf au Brésil.

Effet sur la production hydroélectrique
Comme 70 % de l'électricité du Brésil est produite par l'hydroélectricité, le manque d'eau conduit à un rationnement de l'énergie en plus du rationnement d'eau. En réponse à la baisse de la puissance hydroélectrique, des délestages roulants ont été institués. Les prix de l'eau et de l'électricité ont augmenté après les élections d'octobre. Les services publics d'électricité au Brésil ont déclaré que la perte de capacité de production hydroélectrique leur avait coûté 15,8 milliards de reais. La majeure partie de cette somme a été dépensée pour des alternatives plus coûteuses telles que le pétrole et d'autres combustibles à base d'énergies fosilles qui ont comblé le manque d'approvisionnement en électricité. Cela a fait augmenter les émissions de gaz à effet de serre du Brésil entre 2015 et 2017.

Solutions potentielles
Les analystes voient la crise comme un facteur de stress à relativement court terme, mais pensent qu'elle a le potentiel d'être le "catalyseur" pour résoudre spécifiquement les problèmes d'eau de São Paulo. Les solutions à court terme comprennent le forage de plus de puits et davantage de recyclage de l'eau. Les solutions à long terme comprennent le transfert de plus d'eau à partir de bassins fluviaux supplémentaires, tels que le transfert d'une partie de l'eau du bassin de la rivière Paraiba do Sul au système de Cantareira, avec des bassins versants qui ont un biote aquatique distinct. Ces projets de détournement d'eau transportent l'eau entre des bassins fluviaux isolés, sans égard pour l'écologie ou la biodiversité aquatique. En outre, on estime que la réparation des conduites qui fuient permettraient d'économiser 6 % de la consommation totale d'eau municipale à São Paulo.

En 2018, de lourdes amendes ont été mises en place pour une consommation d'eau supérieure à la moyenne, mais certains craignent que la mesure n'arrive trop tard. Le réservoir de Cantareira était à 6,8 % de leur capacité début 2018, même après plusieurs après-midis de violents orages d'été à São Paulo.

Références

2017 en environnement
2016 en environnement
2015 en environnement
2014 en environnement
Catastrophe naturelle en 2017
Catastrophe naturelle en 2016
Catastrophe naturelle en 2015
Catastrophe naturelle en 2014
Eau au Brésil
Pages avec des traductions non relues
Catastrophe naturelle au Brésil
Sécheresse

Sécheresse de 2014-2017 au Brésil


Theresa Mays (første) regering blev dannet, efter at David Cameron var trådt tilbage som premierminister den 13. juli 2016.

Regeringen var en konservativ regering med absolut flertal i parlamentet.

Regeringen blev dannet, efter at David Cameron havde meddelt, at han ville træde tilbage som følge af folkeafstemningen om Storbritanniens EU-medlemskab 2016, hvor et flertal stemte for udtræden af EU (Brexit).

Blandt ministrene var:
 Premierminister Theresa May
 Udenrigsminister: Boris Johnson
 Brexitminister: David Davis.
 Finansminister: Philip Hammond.
 Indenrigsminister: Amber Rudd.
 Minister for international handel: Liam Fox.
 Justitsminister: Elizabeth Truss.
 Undervisningsminister: Justine Greening.
 Miljøminister: Andrea Leadsom.
 Arbejdsminister Damian Green.
 Minister for Nordirland: James Brokenshire.
 Udviklingsminister: Priti Patel.
 Transportminister: Chris Grayling.
 Erhvervs- og energiminister: Greg Clark.
 Forsvarsminister: Michael Fallon.
 Sundhedsminister Jeremy Hunt.

Referencer

May, Theresa 1, Regeringen
Etableret i 2016

Regeringen Theresa May I


Badana, bina duvarlarına fırça veya püskürtme ile sürülen kireç şerbeti veya plastik boya. Eskiden evlerin temizliği kireç badanalarla yapılırdı. Bugün ise kireç badanalar bilhassa büyük şehirleride yerini plastik badana ile duvar kâğıtlarına bıraktı. Badana ihtiyaca göre ekseri kıştan çıkışta ilkbaharda senede bir yapılır. Eğer duvarlar kirlenmemişse bu birkaç senede bir tekrarlanır. Binaların dışlarına yapılacak badanalarda ortam sıcaklığı önemlidir. Bu bakımdan soğuk havalarda (sıcaklığın 10 derecenin altında bulunduğu zamanlarda) özellikle dış badana yapılmaz.

Evin içinde odalarda yapılan badanalarda rüzgâr ve hava akımına dikkat edilmelidir. Zira rüzgâr veya hava akımına uğrayan yerler çabuk kuruyacağından badana lekeli olabilir. Kapı ve pencerelerin kapalı olması buna mani olmaktadır.

Duvar ve tavanların temizliği ve güzelliği için yapılan badana iki çeşittir. Bunlardan biri kireç, diğeri plastik badanadır.

Kireç badanası

Bir oda için ortalama 2–3 kg temiz ve beyaz sönmemiş kireç, genişçe bir kapda su ile söndürülür. Yalnız bu iş ev içinde yapılmamalıdır. Patlamalar hem kirlenmeye hem de insan vücudunda yanmalara sebep olur. Sönen kireç dinlendirilir. Badananın çıkmaması için içine % 3 oranında şap veya tuz konur. Badana yaparken birinci katın duvara iyice işlemesine dikkat edilir. İkinci ve üçüncü kat badanalar ilkinden biraz koyu olur. Piyasada hazır kireçli badanalar satılmaktadır. Bunlar belli oranda su ile karıştırılınca badana hazır olur. Kireç badana; kıl, plastik fırça veya püskürtme ile yapılır.

Plastik badana
Hazır satılan plastik boyalarla yapılır. Fırçaları ayrıdır. Plastik badananın en büyük özelliği sürülen yüzeyi iyi koruması ve istenildiği zaman ıslak bezle silinmesidir. Bu, ev halkı için büyük kolaylık sağlar. Kirece nazaran pahalılığına rağmen kullanışlı olması ve uzun zaman dayanması tercih edilmesine sebep olmaktadır.

Tutkallı badana
Bu gibi badana çeşitlerinde hiç kireç kullanılmaz. Pudra haline getirilmiş tutkal ve boya birbirine karıştırılır. Tutkalın erimesi, boya ile iyice kaynaşması için iki saat kadar ılık suda bekletilir. Genel olarak bir kilo boya ve tutkal eriyiğine 5-6 litre su katılarak iyice karıştırılır. Bundan sonra istenilen renk bu karışımın içine katılır. İyi temizlenmiş duvarlara bu badana sürülür.

Hangi çeşit badana yapılırsa yapılsın, badanadan önce duvarların ıslak bezle iyice silinmesi lazımdır. Tutkallı ve plastik badanalarda ise duvarlar sabunlu suyla mutlaka silinmelidir.

Çimento Badana
Çimento rengi badana istenildiğinde sıvalı veya sıvasız, kâgir, beton yüzeylere uygulanabilir. Düzgün beton, blok briket betonarme, ytong tuğla yüzeyler ıslatılır, çimento ile karıştırılarak badana kıvamında hazırlanır, 3 kat olarak fırça ile yüzeye uygulanır. Yüzeyi daha iyi kapatması istenirse karşımın içerisine elenmiş mermer tozu katılabilir.

Kazein Badana
Kazein badana, yüzeyin mat görünmesi istenen yerlerde özellikle alçı kornişler, sütunlar ve benzeri yerlere kireç veya üstübecin içerisine yeteri miktarda süt katılarak kireç badana gibi fırça ile tatbik edilir. Alçı kornişler üzerine yalnız alçı ile de badana uygulaması yapılabilir.

Mermer Badana
Mermer badananın özelliği ve yapılışı kireç badanaya benzer. Fakat kireç badana gibi bulaşıcı değildir. Uygulama yapılacak yüzey hazırlandıktan sonra iki kat olarak kireç badana fırçası ile uygulanır.  3. kat için hazırlanan kireç badana karışımına uygun miktarda mermer tozu katılır. İnce elekten süzülür. İsteğe bağlı olarak boya katılabilir. Badana makinesi ile yüzeye uygulanır.

Dış bağlantılar

İnşaat
Yapı malzemeleri
Heykel malzemeleri
Kalsiyum bileşikleri
Hidratlar
Fransızcadan Türkçeye geçen sözcükler

Badana


El Hadji Sethe Mbow, né le 2 avril 1985, est un athlète sénégalais.

Carrière
El Hadji Sethe Mbow est médaillé d'argent du 400 mètres haies aux Championnats d'Afrique juniors d'athlétisme 2003 à Garoua. Il est ensuite médaillé de bronze du relais 4 x 400 mètres aux Jeux de la Francophonie de 2005 à Niamey ainsi qu'aux Championnats d'Afrique d'athlétisme 2008 à Addis-Abeba.

Notes et références

Liens externes

Athlète sénégalais
Naissance en avril 1985

El Hadji Sethe Mbow


Verano azul () is a Spanish television drama series directed by Antonio Mercero. It was first broadcast on La Primera Cadena of Televisión Española from October 11, 1981 to February 14, 1982.

The series tells the adventures of a group of youngsters between ages 9 and 17, while on summer vacation in a small coastal town on the Spanish Mediterranean Costa del Sol.

With 19 episodes it drew up to 20 million viewers in Spain (Televisión Española was the only television network available in Spain until 1983) and has been re-run several times since then. It was also broadcast in Latin America, Portugal, France, Yugoslavia, Bulgaria, Poland and Czechoslovakia.

Characters
Chanquete (Antonio Ferrandis), a sailor who lives in La Dorada 1ª, a fishing boat set up as a house on land near a cliff. He was born in 1924.
Julia (María Garralón) is a lonely painter on vacation in the town. In the chapter "The Rainbow Smile" the reason for her loneliness is revealed. She was born in 1948.
Pancho García (José Luis Fernández) is from the town and works as a delivery man for a grocery store run by his uncles, with whom he lives. He is the character with the most personality in the gang, that is because his parents passed away. He was born in 1965.
Javi (Juanjo Artero) is the leader of the gang. Proud, haughty and independent, he often clashes with his father, a defender of a strong hand and old values. He was born in 1967.
Bea (Pilar Torres), Tito's sister, is the beautiful official of the group, whose love Javi and Pancho dispute throughout the series. She was born in 1967.
Desi (Cristina Torres), an inseparable friend of Bea and the daughter of separated parents, which at the time was a novelty: such a scandal is a common comment among the other boys' parents. She was born in 1967.
Tito (Miguel Joven), brother of Bea and is the smallest of the gang. Piranha's partner in arms. He was born in 1973.
Piraña (Miguel Ángel Valero), his name is Manuel (his parents know him as Manolito), but they call him Piraña because of his passion for eating, bordering on voracity. He is witty and cultured, and Tito's comrade-in-arms. He was born in 1972.
Quique (Gerardo Garrido), is Javi's best friend, located between the two older boys and the two younger ones, he is a somewhat blurred character. We know he even has a sister, but he wasn't part of the gang. He was born in 1968.
secondary
Edit
Agustín (Manuel Tejada) is the father of Bea and Tito, calm and always open to dialogue with his children.
Carmen (Elisa Montés) is the mother of Bea and Tito.
Javier (Manuel Gallardo) is Javi's father, an authoritarian who cares a lot about business.
Luisa (Helga Liné) is Javi's mother.
Jorge (Carlos Larrañaga) is Desi's father. He only appears in one chapter, "The Visitor".
Pilar (Concha Cuetos) is Desi's mother, who is separated from Jorge, her husband (Carlos Larrañaga). In the series Farmacia de guardia (1990-1995), also directed by Antonio Mercero, these two actors are the protagonists and they are divorced.
Cosme (Manuel Brieva) is Piranha's father.
Nati (Ofelia Angélica) is the mother of Piraña.
Enrique (Fernando Hilbeck) is Quique's father.
Mercedes (Concha Leza) is Quique's mother.
Frasco (Fernando Sánchez Polack) is the owner of the bar where Chanquete usually goes to play dominoes and drink slugs. He is also one of his best friends. In one of the chapters he comes to use force, shotgun in hand, when he believes Chanquete has been killed.
Buzo (Antonio P. Costafreda) is one of Chanquete's friends. He is characterized by his constant sadness and his weary resignation.
Epifanio (Roberto Camardiel) is the mayor of the town. He almost always smokes Havana cigars.
Don José (Emilio Rodríguez) is the town doctor.
Mari Luz (Esther Gala) is Desi's aunt, who lives with her sister Pilar and her niece. She can't stand her brother-in-law.
Floro (Lorenzo Ramírez) is a municipal police officer.
Barrilete (Ricardo Palacios) is another municipal police officer, immensely plump and good-natured.
Hospital Director (Antonio Mercero) is the Director of the hospital where Chanquete is admitted.

Production
The series was filmed in 16 months, between August 1979 and December 1980, mainly in Nerja in the Province of Málaga with additional footage filmed in Motril and Almuñécar in the Province of Granada. The location of Chanquete's La Dorada Ship was at 36.7525°N, 3.863°W. Cala Chica Beach is located at 36.7535°N, 3.8445°W. There were 20 episodes initially planned but one of the episodes (titled "The Excursion") had to be cancelled during filming due to difficulties in its production.

List of episodes
The order is based on original air date. In later releases, the order of episodes is 1, 2, 7, 9, 3, 5, 4, 6, 17, 13, 11, 8, 10, 12, 14, 15, 16, 18, 19.

See also
 Nerja

References

External links
 Veranoazul.org, Page dedicated to the location of filming of the series 'Verano Azul'

 Web del Gonzalo Fernandez Benavides, personaje de Bruno

Spanish children's television series
Television shows set in Andalusia
1980s teen drama television series
1981 Spanish television series debuts
1982 Spanish television series endings
1980s Spanish drama television series
La 1 (Spanish TV channel) network series
Spanish teen drama television series
Television series about children
Television series about teenagers

Verano azul


Incendiul din clubul Colectiv a avut loc în noaptea de vineri 30 octombrie 2015, în incinta unui club situat în sectorul 4 din București într-o fostă hală a fabricii Pionierul. Incendiul s-a declanșat în timpul unui concert gratuit al trupei Goodbye to Gravity, cu ocazia lansării unui nou album, numit "Mantras of War".

Conform datelor existente (cercetările se află în curs), focul a fost provocat de către artificiile folosite în timpul concertului, artificii care au dus la aprinderea buretelui poliuretanic (ușor inflamabil) folosit pentru antifonare de pe un stâlp al clădirii. Flăcările s-au extins foarte repede în tot clubul provocând leziuni – în unele situații cauzatoare de moarte, prin combustie, asfixie, intoxicații cu monoxid de carbon și alte gaze, unui număr semnificativ dintre participanții la concert. Amploarea evenimentului a determinat Ministerul de Interne să instituie Planul roșu de intervenție, iar Guvernul României a decretat trei zile de doliu național. Ca urmare a protestelor masive care au urmat incendiului, au demisionat pe 4 noiembrie 2015 Victor Ponta, împreună cu guvernul său, și primarul Sectorului 4, Cristian Popescu Piedone.

În urma incendiului din 30 octombrie, la clubul Colectiv au decedat un număr de 64 de persoane. În afară de cele 26 de persoane decedate în incinta clubului și de una care a murit în drum spre spital, în faza inițială au fost identificate alte 186 de persoane rănite, din care 146 au fost spitalizate. În săptămânile de după incendiu au decedat alte 33 de persoane.

A fost cel mai grav incendiu din România dintr-un club de noapte și cel mai grav accident din țară de după anul 1989, depășind după numărul de decese accidentul aviatic de la Balotești din 1995 în care au murit 60 de persoane.

În data de 12 mai 2022, a avut loc decizia finală în procesul Colectiv.

Context

Clubul Colectiv din București

Clubul Colectiv unde a avut loc incendiul este situat pe strada Tăbăcarilor nr. 7 din Sectorul 4 al Capitalei și funcționează din luna mai 2013 într-o hală veche din fosta clădire cu patru etaje a fabricii "Pionierul". Acționarul principal al Colectiv Club SRL, firma care deține clubul este Alin George Anăstăsescu,  acesta mai având alți doi asociați: Costin Mincu și Paul Cătălin Gancea.

Conform lui George Artur Găman, directorului general al Institutului Național de Cercetare-Dezvoltare pentru Securitate Minieră și Protecție Antiexplozivă (INSEMEX), autoritatea supremă în materii de medii explozive, clubul era construit din beton armat, fără ferestre,  și învelit pe dinăuntru cu burete pentru antifonare, un material extrem de inflamabil, avea o singură ieșire, o ușă mică de 80 de centimetri. Pe tavan se aflau și grilaje din lemn de brad uscat, un material inflamabil. Clubul avea trei extinctoare mici, dar doar unul a fost folosit în încercarea de a stinge incendiul în stadiu incipient, însă nu era dotat cu sprinklere (stropitori de incendiu), care se declanșează automat în caz de incendiu. Reprezentantul firmei care s-a ocupat de antifonarea clubului Colectiv a declarat că patronii clubului au refuzat să cumpere material ignifug, întrucât era prea scump. Mai mult, cu o lună și jumătate înainte de eveniment, reprezentanții clubului ar fi spălat buretele de pe tavan, cel mai probabil cu substanțe inflamabile.

Clubul Colectiv își desfășura activitatea în baza declarației pe propria răspundere din 6 noiembrie 2014, depusă la Primăria Sectorului 4 din București, unde era menționat că clubul are o suprafață de 425 de metri pătrați și 80 de locuri pe scaun pentru consumatori. Ulterior S.C. Colectiv Club SRL a solicitat eliberarea acordului și autorizației de funcționare, iar Primarul Sectorului 4 Cristian Popescu Piedone a emis pe 14 ianuarie 2015 Acordul de funcționare nr. 3909/14.01.2015, respectiv Autorizația de funcționare nr. 369/14.01.2015 necesare desfășurării activității de către SC Colective Club SRL, aceste 2 acte fiind întocmite de Luminița Larisa Ganea de la Serviciului autorizări comerciale de la Primăria Sectorului 4, și avizate de Aurelia Iofciu, șefa acestui serviciu. La concertul de vineri seara, au fost prezente circa 350 de persoane, conform estimărilor participanților. Și la alte manifestări din clubul respectiv participaseră sute de persoane, cu mult peste numărul dat de 80 de locuri.

Secretarul de stat Raed Arafat a confirmat că Clubul Colectiv funcționa fără să aibă avizul pompierilor pentru securitatea la incendii și nici pentru spectacolul pirotehnic. Cu toate acestea, 2 ofițeri ISU București,  George Petrică Matei și Antonia Radu, au fost de 3 ori la sediul Clubului Colectiv, fără a lua nicio măsură pentru siguranța clienților.

Trupa Goodbye to Gravity

Trupa de metalcore Goodbye to Gravity a fost fondată în 2011 și îi avea în componență pe Andrei Găluț (voce), Mihai Alexandru (chitară), Bogdan Lavinius Enache (tobe), Vlad Țelea (chitară) și Alex Pascu (bas).

În data de 29 octombrie 2015, trupa Goodbye to Gravity a anunțat, pe Facebook, că își lansează albumul "Mantras of War" în Clubul Colectiv și că intrarea va fi liberă, iar accesul publicului în club se va face începând cu ora 20:30. Cu această ocazie, "astronauții" au pregătit un show memorabil, cu invitați speciali și multe alte surprize.

În timpul incendiului din seara zilei de 30 octombrie și-au pierdut viața chitariștii Mihai Alexandru și Vlad Țelea. Bogdan Enache, toboșarul trupei a murit pe 8 noiembrie 2015, la scurt timp după ce avionul cu care era transferat de la Spitalul de Arși către o clinică din Zurich din Elveția s-a întors pe aeroportul din Otopeni, deoarece acesta intrase în stop cardiorespirator.

Basistul Alex Pascu, cu arsuri pe 70% din corp, a fost spitalizat în stare gravă la Spitalul Floreasca, unde a fost intubat și a suferit două intervenții chirurgicale. Pe 11 noiembrie a fost transferat de la Spitalul Floreasca la o unitate sanitară din Franța, însă a murit la aeroport, la Paris, unde aeronava a aterizat înainte de ora 19.30.

Solistul Andrei Găluț a suferit arsuri pe 45% din suprafața corpului (pe mâini, față și umăr), arsuri ale căilor respiratorii și o puternică intoxicație cu fum; a fost inițial internat în stare gravă la Spitalul Elias din Capitală unde a fost traheostomizat și ventilat mecanic. Sâmbătă, 7 noiembrie 2015, a fost transferat în Olanda, unde a fost internat la secția de terapie intensivă Rode Kruis Ziekenhuis - Beverwijk Ward (Spitalul Crucii Roșii din Beverwijk).

Incendiul

Vineri seara pe 30 octombrie 2015 s-au adunat circa 400 de fani rock la Clubul Colectiv, unde formația de metal rock Goodbye to Gravity își lansa cel de-al doilea album, "Mantras of war". Organizatorii anunțau un spectacol inedit, un show de lumini, efecte pirotehnice, decoruri special create și alte surprize. Printre cei care veniseră la concert se aflau numeroși artiști, fotografi, jurnaliști, arhitecți, studenți, dar și cetățeni străini și câțiva minori.

La ora 21:00 a început concertul. Timp de o oră și jumătate, formația Goodbye to Gravity a interpretat cele 9 piese de pe noul album și altele mai vechi.

La ora 22:30 altă piesă din concert se lansează cu efectele pirotehnice. Artificiile din clubul Colectiv au fost instalate de 2 pirotehniști autorizați angajați ai firmei Golden Ideas Fireworks Artists SRL, Viorel Zaharia și Marian Moise. Show-ul pirotehnic era asigurat de Marian Moise care se afla în club. Artificiile se pare că nu au fost puse la distanța corespunzătoare față de stâlpul capitonat cu burete. Erau numai 3 metri între scenă și stâlp, iar jerba de scântei, aruncată cu forță de la 2 artificii, ajunge la unul dintre stâlpii schelei tehnice, care deservea scena, și el ia foc.  Scânteile rezultate de la acest stâlp sunt orientate direct către alt stâlp de susținere al imobilului, aflat pe partea stângă a scenei în imediata apropiere a ei. Stâlpii erau acoperiți cu un strat de burete (ușor inflamabil) pentru izolare fonică. Andrei Găluț încercă să facă o glumă: "asta nu era prevăzut în program" și cere, pe un ton foarte calm, un extinctor pentru a stinge focul. Un bodyguard al clubului încercă să stingă focul cu un extinctor. Un grup de 50-70 de oameni au părăsit preventiv clubul. La început nimeni nu s-a panicat.

La ora 22:32 este înregistrat primul apel la 112. Focul se extinde rapid de la stâlpul de susținere la tavanul acoperit cu fâșii de lemn de brad și cu burete neignifug. Fâșiile de lemn incandescente și picături din burete topit se transformă intr-o ploaie mortală. Flacăra devine violentă și arde antifonajul poliuretanic de pe pereți, scena, decorul. Schela cu echipament pirotehnic se prăbușește în flăcări și prinde sub ea tinerii aflați lângă scenă. Încăperea se umple cu fum dens înecăcios. Distracția devine un coșmar, apar urlete și panică. Clubul se transformă într-o capcană mortală. Mulțimea se calcă în picioare, îndreptându-se spre singura ieșire disponibilă, o ușă mică de 80 de centimetri lățime. O alta ieșire, blocată, cedează sub presiunea mulțimii speriate. Apar primele victime arse, sufocate sau intoxicate cu gaze emanate (monoxid de carbon, cianuri). Bucureștenii care locuiesc în zona Pieței Bucur sunt primii care intervin pentru salvarea victimelor și cară apă din case. O parte din participanți, scăpați fără arsuri, se stropesc cu apă și încercă să intre înapoi în club pentru a-și salva prietenii.

La ora 22:40 o mulțime agitată de oameni dezorientați și cu fețe îngrozite, mulți cu arsuri, ies din Clubul Colectiv, țipând după ajutor. Alți tineri mai puțin afectați, aleargă după taxiuri sau mașini. La 22:42 primele două ambulanțe și mașini de pompieri ajung la clubul Colectiv. Incendiul este stins repede, însă pompierii găsesc înăuntru mai multe trupuri carbonizate. Personalul medical din ambulanțe și cel de garda de la Maternitatea Bucur, aflată la câțiva metri de clubul Colectiv, acordă primul ajutor persoanelor grav afectate și celor aflați în stop cardiorespirator, victimele fiind resuscitate în stradă. Cei arși, mulți fără haine, unora le curgea pielea și carnea, blochează ambulanțele, implorând să intre mai mulți într-o ambulanță. Câțiva tineri cu arsuri foarte grave decedează pe caldarâm, în ciuda eforturilor echipajelor de resuscitare. În următoarele minute, ajung la locul incendiului peste 20 de ambulanțe. Victimele incendiului sunt transportate într-o primă fază la Spitalul Universitar.

La 23:15 apar primele știri pe televiziuni despre incidentul de la clubul Colectiv; se vorbește inițial despre o explozie cu mai mulți răniți și morți, ulterior apar informații mai precise: este vorba despre un incendiu violent. Sosesc părinții, rudele și prietenii la locul incendiului care vor sa afle informații despre victime. La 23:30 poliția izolează un perimetru de câteva străzi în jurul clădirii clubului. Străzile sunt pline de mașini de intervenție, pompieri și ambulanțe.

La 23:55 Raed Arafat face o scurtă declarație de presă: un incendiu cu mai mulți răniți și 18 morți. La 00:08 ministrul de interne Gabriel Oprea anunță că numărul de decese a ajuns la 25. Este pus la dispoziția rudelor persoanelor aflate în club un număr de telefon pentru a primi informații. La 00:50 apar la fața locului 4 dube ale Institutului de Medicină Legală pentru a prelua cadavrele întinse pe paleții de lemn  din fața clubului. La 1:00 ultimii răniți sunt transportați de ambulanțe sau de mașinile prietenelor către spitale Floreasca, Universitar și Spitalul de Arși. În total, peste 500 de efective ale Ministerului Afacerilor Interne și ale Ministerului Sănătății — echipaje medicale, pompieri, jandarmi și polițiști — au intervenit pentru salvarea răniților și stingerea incendiului. Echipajele de intervenție au acționat cu 75 de autospeciale ale ISU București-Ilfov, dintre care 2 spitale mobile, 57 de autospeciale SMURD și ambulanțe, 11 echipaje cu apă și spumă, 3 echipaje de descarcerare, 3 echipaje pentru transport victime multiple, 2 echipaje cu autoscări, la care s-au adăugat mașini ale Poliției și Jandarmeriei care au asigurat fluidizarea traficului pentru deplasarea ambulanțelor. Martorii incendiului povestesc ce au văzut când participanții de la concert a năvălit afară: "film de groază", "oameni care umblau ca în filmele cu zombi", "oameni arși, fără păr pe cap".

La 2:00 ministrul de interne Gabriel Oprea comunică un nou raport despre incendiu: 27 de morți și 140 de răniți. La 3:00 zona incidentului se eliberează de curioși, rămân câțiva polițiști care păzesc intrarea în club, ca să nu fie distruse probele care vor face obiectul anchetei.

Victimele

Potrivit lui Raed Arafat, secretar de stat în MAI, cel puțin 30 de oameni au decedat și este posibil să se dubleze numărul deceselor din rândul celor răniți în incendiul din Clubul Colectiv, 90 de pacienți aflându-se în stare gravă sau critică. Victimele au arsuri grave la nivelul pielii, dar mai ales la nivelul traheei și plămânului, și există riscul că ele vor sucomba. Mulți au fost afectați nu numai de arsuri, ci și de intoxicația cu fum, monoxid de carbon sau alte gaze toxice emanate (mai ales cianuri) rezultate din arderea materialelor (bureți, mobilă etc) din club. De asemenea, multe persoane au fost rănite din cauză că au căzut și au fost călcate de alții.

Printre cele 64 de persoane decedate se numără cei doi chitariștii ai formației Goodbye to Gravity, Vlad Țelea și Mihai Alexandru, dar si Alex Pascu (bas) si Bogdan Lavinius (tobe).

Alte 184 de persoane, cea mai mare parte fiind tineri, au fost rănite, dintre care 146 au avut nevoie de spitalizare imediată. Printre  răniți se află 4 persoane străine: 2 spanioli, un german și 1 olandez. Singurul supravietuitor al trupei Goodbye to Gravity a fost Andrei Galut, acesta fiind grav ranit. Adrian Despot, liderul trupei Vița de Vie, a fost de asemenea rănit în incendiu.

În dimineața zilei de sâmbătă, la Institutul Național de Medicină Legală (INML) 17 persoane din cei 27 de decedați nu erau identificate, deoarece cele mai multe nu aveau acte de identitate asupra lor. Duminică toate persoanele decedate au fost identificate la INML. Parchetului Înaltei Curți de Casație și Justiție (PICCJ) a precizat duminică că un număr de 29 de persoane internate în spitale din capitală nu erau încă identificate, în timp ce identitatea altor 38 de răniți era stabilită.

Răniții au fost internați la mai multe spitale din București, cei mai mulți la Spitalul Floreasca (50), Spitalul de Arși (27), Spitalul Bagdasar (24), Spitalul Universitar (25). Alți răniți au ajuns la Spitalul Militar, la Elias, Colțea, Pantelimon, Sf. Ioan, dar și la Spitalul Județean Ilfov. Raed Arafat a precizat că din cauza numărului mare de victime la unele spitale nu mai existau paturi, iar răniții au fost redirecționați la alte unități spitalicești. De asemenea, la spitalele unde au fost internate victimele incendiului au fost aduse aparate de ventilație care nu erau folosite în alte unități. Ministrul Sănătății, Nicolae Bănicioiu, și managerul Spitalului Militar Central, Florentina Ionița-Radu, au solicitat presei să transmită cetățenilor să doneze sânge etapizat și să nu aglomereze centrele de transfuzii, precizând că necesarul de plasmă și sânge pentru victimele incendiului de la Club Colectiv este asigurat în momentul de față și că efortul trebuie conservat pentru zilele următoare, iar de donare de piele nu e nevoie deocamdată.

Potrivit Ministerului Sănătății, pe 10 noiembrie 2015, erau internați în spitalele din țară 76 de răniți, din care 24 se aflau în stare critică și gravă, iar în clinicile din străinătate erau internați 29 de răniți. La clinicile din străinătate au fost trimiși în total 35 de pacienți, dintre care 6 au decedat. Astfel în Austria se aflau internați 2 persoane în stare stabilă, în Belgia– 8 persoane în stare stabilă, în Olanda– 8 persoane, din care 2 au decedat, iar 6 erau în stare stabilă, în Germania - 2 persoane care au plecat pe cont propriu, în Marea Britanie – 9 persoane, din care 2 au decedat, în Norvegia – 1 persoană stabilă, în Israel – 3 persoane, din care o persoană a decedat, o persoană în stare stabilă și 1 persoană în stare instabilă, în Elveția - 1 pacient.

Claudiu Petre și Adrian Rugină au fost decorați post-mortem în grad de Cavaler de Președintele României, Klaus Iohannis, "în semn de apreciere pentru curajul, altruismul și dăruirea de care au dat dovadă în timpul tragicului eveniment de la Clubul Colectiv, încercând salvarea mai multor vieți cu prețul sacrificiului suprem".

Mii de bucureșteni au donat sânge pentru victime. Medicii și asistentele din spitalele la care au ajuns răniții au rămas 3 zile și 3 nopți în spital, venind la serviciu inclusiv medici pensionați sau aflați în concediu maternal. Milioane de români s-au solidarizat pe paginile de socializare cu victimele incendiului și familiile lor, iar mii de oameni au aprins o lumânare sau au depus flori la fața locului. Acțiuni de comemorare au avut loc și la Chișinău, în fața Ambasadei României în Republica Moldova. În săptămâna de după incendiu, doritorii să doneze sânge au făcut cozi la centrele de transfuzie din Chișinău, Bălți și Cahul, iar Ministerul Sănătății a dispus transportarea a 700 litri de sânge spre spitalele din București.

Lista victimelor
Lista persoanelor decedate în urma incendiului:

Cauzele leziunilor și deceselor

Incendiile care au loc într-un spațiu închis, ca cel din Clubul Colectiv, pe lângă arsuri cutanate,  produc leziuni respiratorii datorate inhalării de monoxid de carbon (intoxicația cu monoxid de carbon), de fum  (intoxicația cu fum) și de căldură (leziuni termice ale căilor aeriene) și cresc cu mult mortalitatea. Într-un studiu efectuat într-un spitalul de arși din Egipt s-a arătat că mortalitatea a crescut de la 7,2% la pacienții cu arsuri cutanate fără leziuni respiratorii la 41,5% la cei cu leziuni respiratorii. Un alt studiu al 710 pacienți cu arsuri, efectuat într-un centru de arși din Spania, a constatat că rata mortalității în rândul pacienților cu leziuni termice respiratorii a fost de 66%. Mortalitatea a fost de 1,4-18% (maxim 34%) din totalul al 186 500 pacienți cu arsuri severe din Europa; leziunile respiratorii au crescut mortalitatea de 8-10 ori; cauzele deceselor în primele 48 de ore au fost în majoritatea cazurilor șocul combustional (termic) sau leziunile respiratorii; disfuncțiile multiorganice au fost responsabilă de 25-65% din totalul deceselor; mortalitatea pacienților cu arsuri severe sunt strâns legate de infecții, mai ales de cele nosocomiale (intraspitalicești) rezistente la antibiotice, astfel sepsisul este responsabil de 2-14% din decese; complicațiile respiratorii (pneumonia, detresa respiratorie acută a adultului, embolia pulmonară) sunt o cauză majoră a deceselor responsabilă de până la 34% din decese în rândul adulților și chiar până la 45% în rândul persoanelor în vârstă; complicațiile cardiace, renale și cerebrale sunt responsabile de 5% din totalul deceselor. Șeful secției de chirurgie plastică și reparatorie a Spitalului Floreasca, Ioan Lascăr, a declarat că, în cazul asocierii arsurilor cutanate și căilor aeriene, indicele de mortalitate se situează între 30-80%.

 Leziunile termice ale căilor aeriene (arsurile căilor respiratorii) se produc datorită inhalării aerului fierbinte în căile respiratorii superioare. În incendii temperatura aerului, în apropierea tavanului unui spațiu închis, poate ajunge până la 540 °C sau mai mult, dar aerul este un rău conducător de căldură, și cea mai mare parte din căldură este disipată în căile respiratorii superioare (nazofaringe, faringe, deasupra corzilor vocale),  laringe și trahee, unde se produc și cele mai importante leziuni. Plămânii sunt rareori expuși căldurii. Lezarea termică a căilor respiratorii superioare se produce imediat și se manifestă printr-un edem al mucoasei și al submucoasei, eritem, hemoragie și ulcerație. Edemul duce la obstrucția căilor aeriene superioare, iar pacienții mor prin asfixie intratabilă. Pacienții cu cel mai mare risc de obstrucție a căilor aeriene superioare sunt cei cu arsuri ale feței și ale toracelui superior și cei care și-au pierdut conștienta în timpul incendiului. Prezența unor arsuri severe ale cavității bucale și ale faringelui reprezintă o indicație pentru o intubare cât mai precoce a traheei.
 Inhalarea fumului care conține gaze toxice în căile respiratorii duce la o intoxicație puternică. Într-un incendiu dintr-un club de noapte, din Dublin, în 1981, în care au murit 48 de oameni, în câteva minute temperatura aerului a ajuns la 1160 °C, vizibilitatea s-a redus din cauza fumului dens la mai puțin de 1 m, iar concentrațiile gazelor inhalate (monoxid de carbon, acid cianhidric etc.) au crescut cu mult, cea  a oxigenului s-a redus la mai puțin de 2%. În fumul rezultat din arderea lemnului s-au identificat 280 de produși toxici. Ardere materialelor plastice produc acești compuși toxici și mulți alții care nu au fost încă identificați. Principalii produși finali ai arderii incomplete sunt oxizii de sulf, de azot, aldehide (formaldehida, acetaldehida, acroleina etc) foarte toxici; ca ex. acroleina  determină edem pulmonar sever chiar la concentrații foarte mici. Acidul cianhidric este un produs obișnuit al arderii poliuretanului; el este un inhibitor mai puternic al respirației celulare decât monoxidul de carbon și interferează cu utilizarea normală a oxigenului la nivel tisular,  întrerupând metabolismul aerob și induce acidoza lactică și asfixia celulară mai ales la nivelul sistemului nervos central. Expunerea combinată la acidul cianhidric și monoxidul de carbon determină o scădere sinergică, mortală, a utilizării tisulare de oxigen. Inhalarea de fum provoacă leziuni directe ale epiteliului la toate nivelurile tractului respirator, de la orofaringe la alveole, distrugând cilii epiteliului bronșic și scăzând surfactantul alveolar; apar atelectazii, edem, hemoragii traheobronșice (traheobronșita hemoragică). Edemul căilor respiratorii, combinat cu desprinderea fragmentelor necrozate de epiteliu și scăderea clearance-lui mucociliar, determină o obstrucție a căilor respiratorii mici și mari, urmată de o hipoxemie. În cazurile moderat-severe în care există arsuri extinse asociate, edemul interstițial al căilor respiratorii devine foarte pronunțat, determinând un sindrom de detresă respiratorie acută a adultului (ARDS), cu dificultăți în oxigenare. În cazurile foarte severe, traheobronșita hemoragică și obstrucția căilor aeriene mici duc la o insuficiență ventilatorie severă în cursul primelor 48 de ore, determinată de incapacitatea de a elimina CO2, iar pacienții decedează prin acidoză respiratorie severă. Arsura tegumentelor asociată cu o intoxicația cu fum dublează mortalitatea, indiferent de mărimea arsurii. Simptomele pulmonare sunt prezente, de obicei, de la început, dar pot să apară și cu o întârziere de 12-24 ore.

Persoanele care au suferit sau decedat ca urmare a incendiului din clubul Colectiv au avut arsuri termice ale tegumentelor și căilor respiratorii, dar au fost intoxicați și cu fum, monoxid de carbon, acid cianhidric și alte substanțe rezultate din arderea poliuretanului, poliacrilonitrilului, policlorurei de vinil și cauciucului. O parte din ei au avut traumatisme, fiind prinși sub dărâmături sau calcați în picioare ca urmare a panicii și busculadei create în momentul incendiului.

Conform investigațiilor Institutului Național de Medicină Legală Mina Minovici privind cele 26 de cazuri de deces la față locului în evenimentul de la Clubul Colectiv din dată de vineri 30.10.2015 s-a constatat că intoxicația cu monoxid de carbon, fum și gaze toxice au fost cauza principală a deceselor. Pe lângă arsuri, toate victimele au avut concentrații în sânge în doze toxice de monoxid de carbon și acid cianhidric, 18 dintre victime prezentând concentrații peste valorile letale. Toate victimele de la Clubul Colectiv au fost expuse în grad diferit la concentrații ridicate de funingine, aerosoli și gaze toxice generate în incendiu. Se continuă investigațiile toxicologice pentru detectarea prezenței posibile în corpul decedaților a altor tipuri de substanțe toxice rezultate din arderea poliuretanului (prezent în bureții folosiți în antifonare, etc.) și poliacrilonitrilului (prezent în fibrele folosite la etanșarea racordurilor de țeavă) care generează acid cianhidric, izocianați, oxizi de azot, oxizi de sulf, precum și din arderea policlorurii de vinil (prezentă în plastice de orice fel) care generează hipoclorit, acid clorhidric, acid fluorhidric, și a cauciucului care generează hidrogen sulfit, acroleină, aldehide, benzen, fenoli, dioxid de sulf, etc. Toate substanțele enumerate mai sus provoacă efecte toxice care se manifestă imediat, că urmare a acțiunii directe, dar mai multe dintre aceste substanțe determina și manifestări toxice la distanță în timp față de expunerea inițială ceea ce face că mai multe dintre persoanele internate în spital să prezinte o patologie combinată postcombustionala (arsuri) și toxică.

Specialiștii de la Universitatea Politehnica din București au prezentat pe 3 noiembrie 2015 rezultatele analizelor privind gazele inhalate de victime. În urma arderii buretelui folosit pentru izolarea fonică în clubul Colectiv au rezultat monoxid de carbon, acid cianhidric, acid clorhidric, monoxid de azot, dar și dioxid de azot. Ponderea cea mai mare în amestecul de gaze rezultat a fost deținută de monoxidul de carbon care are afinitate foarte mare față de hemoglobina din eritrocite, împreuna cu care formează un compus foarte stabil – carboxihemoglobina și produce moartea prin asfixiere. Pe lângă monoxidul de carbon s-au identificat acidul cianhidric, un acid extrem de toxic și coroziv față de țesutul mucoasei căilor respiratorii, acidul clorhidric cu aceeași acțiune extrem de agresivă fața de mucoasă, monoxidul de azot și dioxidul de azot, care sunt de asemenea extrem de toxici toxici pentru organism.

Un incendiu similar cu cel din clubul Colectiv a avut loc în clubul Kiss din Santa Maria, Brazilia pe 27 ianuarie 2013, în care au decedat 242 de persoane, iar alte 630 de persoane au fost rănite. Majoritatea deceselor a survenit ca urmare a intoxicației cu monoxid de carbon și cianură și a arsurilor termice ale căilor respiratorii. Focul a izbucnit din cauza unor elemente pirotehnice care au aprins izolația fonică a tavanului.

Ancheta

O anchetă penală, numită de presă dosarul "Colectiv", a fost deschisă de procurori în urma incendiului din clubul Colectiv, chiar în a doua zi, pe 31 octombrie 2015. Deocamdată au fost deschise trei fronturi penale și au fost arestate 11 persoane în urma  tragediei care a dus la decesul a 64 de persoane și spitalizarea altor peste 100.

6 ani și jumătate mai târziu, în data de 12 Mai 2022, a avut loc sentința definitivă în dosarul Colectiv.

Judecătorii Curții de Apel București au pronunțat joi decizia finală în cazul dosarului Colectiv, după șase ani de procese. Cristian Popescu Piedone a fost condamnat la 4 ani de închisoare cu executare.

Totodată, prin decizia de joi, instanța îi interzice lui Piedone, ca pedeapsă complementară exercitarea drepturilor de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice, de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat și dreptul de a ocupa o funcție de conducere în cadrul unei persoane juridice de drept public pe o perioadă de 5 ani.

Cea mai mare pedeapsă - 11 ani și 8 luni a primit unul dintre patronii clubului, Alin George Anastasescu.

Ceilalți doi patroni au fost condamnați la 8 ani de închisoare – Paul Gancea și șase ani și patru luni – Costin Mincu.

Pirotehniștii Zaharia Viorel și Marian Moise vor avea de executat o pedeapsă cu închisoarea de 6 ani și 10 luni.

Cristian Niță, director al firmei de artificii, a fost condamnat la 2 ani și 6 luni închisoare pentru sustragerea sau distrugerea de probe ori de înscrisuri. Înstanța a dispus  suspendarea executării pedepsei sub supraveghere și a stabilit un termen de supraveghere de 3 ani.

Pompierii ISU Radu Antonina și Matei George Petrică vor avea de executat câte 8 ani și 8 luni închisoare.

Totodată, instanța a decis achitarea pentru Aurelia Iofciu, șefa Serviciului autorizări comerciale din Primărie, Larisa Luminița Ganea, consilier superior și Ramona Sandra Moțoc, referent superior.

Reacții

Reacții interne

Președintele României Klaus Iohannis într-un mesaj publicat pe 30 octombrie 2015 pe pagina sa de Facebook a transmis condoleanțe familiilor îndurerate și a declarat că este "cutremurat și profund îndurerat de tragicul eveniment" din Capitală, adăugând că este un moment trist pentru națiune și pentru el personal și că instituțiile responsabile depun toate eforturile pentru ca efectele catastrofei să fie cât mai limitate. Șeful statului a efectuat sâmbătă dimineață, 31 octombrie 2015, o vizită la spitalul Floreasca, unde erau internați circa 50 de răniți în incendiul din clubului Colectiv și s-a întâlnit la Cotroceni cu vicepremierul Gabriel Oprea și Raed Arafat. Apoi a mers la clubul Colectiv, unde a depus un buchet de flori, a aprins o lumânare și a ținut un moment de reculegere. Ulterior, președintele a intrat în club. La ieșirea din club, el a declarat: "Am vrut să văd locul în care s-a petrecut tragedia. Este incredibil. Un spațiu total impropriu. Este de neimaginat că în acel spațiu că au putut să fie atâția oameni la un concert și să se întâmple într-un timp atât de scurt o tragedie datorită, în esență, faptului că au fost ignorate norme simple"

Prim-ministrul Victor Ponta s-a întors de urgență sâmbătă, 31 octombrie 2015, din vizita sa în Mexic și a convocat o ședință extraordinară de guvern, unde a fost discutată situația creată după incendiul devastator, măsurile care vor fi luate și a fost declarat doliu național timp de 3 zile, pe 31 octombrie, 1 și 2 noiembrie. Era a șaptea oara în ultimii 15 ani când se instituie doliu național în România. Ultimul doliu național a fost decretat în 26 iunie 2013, după accidentul autocarului turistic din Muntenegru, soldat cu moartea a 18 români. Premierul României Victor Ponta a transmis la această ședință a guvernului un mesaj de condoleanțe și solidaritate, declarând că s-a intervenit în 11 minute de la primul apel către 112 și că a fost o mobilizare extraordinară a personalului de la SMURD, pompierilor și a medicilor.

Fostul rege al României Mihai I a declarat că este "cu tot sufletul alături de familiile îndurerate de pierderea celor dragi, în recentul incendiu tragic din Capitala. Familia mea și cu mine ne rugăm pentru ei toți, ca și pentru cei îndoliați, care astăzi au ochii în lacrimi".

Patriarhul Bisericii Ortodoxe Romane (BOR), Daniel, a adresat sâmbată, 31 octombrie 2015, un mesaj de compasiune pentru familiile, rudele, prietenii și cunoscuții celor decedați sau aflați în spitale și a făcut apel la solidaritate, îndemnând la unirea rugaciunii cu fapta milostivă pentru cei aflați în suferință. Totodată, Patriarhul Daniel a solicitat că parohiile din București cărora le aparțin tinerii decedați sau cei afectați de arsuri "sa ajute spiritual și material familiile îndoliate și familiile celor aflați în spitale" și a făcut un apel pentru donare de sânge spre salvarea vieții celor din spitale". Biserica Ortodoxă Română a fost criticată că a ignorat victimele și că nu a oficiat nicio o slujbă specială în primele zile după tragedie în memoria celor decedați.

Mai mulți artiști și formații au anulat sau amânat concertele programate în perioada următoare, din respect pentru victimele incendiului. Printre ei se numără cântăreața Delia, formațiile Luna Amară, byron.

Manifestații și proteste

În data de 1 noiembrie 2015 în Piața Universității din capitală a fost organizat un marș de comemorare a victimelor incendiului din clubul Colectiv unde au participat 8000 de persoane, ulterior mulțimea s-a îndreptat către local unde se mai aflau alte 2000 de persoane venite să aducă un ultim omagiu celor dispăruți.

Ca urmare a declarației primarului sectorului 4 Cristian Popescu Piedone că nu are ce să-și reproșeze și că din punctul lui de vedere clubul Colectiv funcționa legal, a fost organizat un miting pentru demiterea acestuia în Piața Universității în ziua de 3 noiembrie 2015. Mitingul de la București început la ora 18:00 și a adunat până în momentul încheierii la ora 1:30 a doua zi 25.000 de persoane. Aceștia au scandat lozinci și au cerut demisia lui Victor Ponta, Gabriel Oprea, dar și a lui Cristian Piedone.

Reacții internaționale

  Președintele Bulgariei, Rosen Plevneliev a transmis condoleanțe omologului român. În mesajul său Plevneliev a spus că este profund întristat de vestea accidentului și că nu poate găsi cuvinte pentru a exprima regretul și compasiunea pentru moartea tragică a tinerilor. și-a exprimat solidaritatea cu poporul român și speranța că vor fi stabilite cât mai repede cauzele tragediei. El a mai urat răniților recuperare ușoară și a spus că Bulgaria este alături de România în comemorarea victimelor. Premierul Boiko Borisov a transmis la rândul său condoleanțe prim-ministrului român Victor Ponta.
  Ambasadorul Franței, François Saint-Paul, a anunțat că în seara zilei de 1 noiembrie 2015 va sosi la București o echipă de doi medici francezi, unii dintre cei mai buni specialiști în domeniul arsurilor, pentru a sprijini eforturile doctorilor români. Ambasadorul Franței la București a mers în aceeași zi la locul tragediei, unde a depus flori și a aprins o lumânare.
  Ambasada Germaniei a transmis "cele mai sincere condoleanțe familiilor victimelor care și-au pierdut viața în incendiul teribil care a avut loc aseară în București. Gândurile noastre sunt, de asemenea, alături de persoanele rănite, de familiile și prietenii acestora". Medici din mai multe țări printre care și Germania vor să-și ajute colegii români în aceste zile de foc
  O echipă de chirurgi israelieni a sosit la 31 octombrie 2015 în România și operează, alături de medici români, pacienți de la Spitalul Bagdasar Arseni. Ministrul român al Sănătății, Nicolae Bănicioiu, a declarat că "între cele două ministere, român și israelian, ale Sănătății, există o foarte bună colaborare, și orice ajutor este binevenit, deși medicii români se descurcă fără nicio problemă în momentul de față în privința tragediei de la clubul Colectiv".
  Ambasadorul Regatului Unit la București Paul Brummell a transmis într-un mesaj pe Twitter:. Un mesaj de condoleanțe a fost postat și de premierul britanic David Cameron pe Twitter, amintind, de asemenea, și de accidentul de avion din Sinai care implică cetățeni ruși. Aflat într-o vizită în România, premierul britanic a depus o coroană de flori la locul tragediei.
  Președintele Republicii Moldova, Nicolae Timofti, a transmis președintelui României, Klaus Iohannis, următorul mesaj de condoleanțe: .
Prim-ministrul interimar al Republicii Moldova, Gheorghe Brega, a trimis o scrisoare Guvernului României în care precizează: "Cu profundă tristețe am aflat despre incendiul din Clubul Colectiv din București, soldat cu numeroase victime și persoane rănite. În aceste clipe de grea încercare, în numele Guvernului Republicii Moldova și al meu personal, Vă exprim Dumneavoastră sentimentele noastre de compasiune și solidaritate". Ministrul sănătății din Republica Moldova și-a oferit ajutorul printr-un apel telefonic către ministrul român al sănătății
Președintele Parlamentului Republicii Moldova, Andrian Candu, a trimis din partea Parlamentului condoleanțe familiilor îndoliate: , a menționat Președintele Parlamentului..
  Președintele Poloniei Andrzej Duda a depus un buchet de flori și a aprins o lumânare la locul incendiului.
  Ambasada Rusiei a afirmat că "regretă profund această tragedie împreună cu toată România și exprimă sincere condoleanțe către familiile, rudele și prietenii victimelor"
  Primul ministru al Serbiei, Alexander Vučić, a transmis într-un mesaj pe Twitter "condoleanțe familiilor victimelor incendiului de la Clubul Colectiv".
  Ambasadorul Statelor Unite, Hans Klemm, s-a dus la club Colectiv pentru a aduce un ultim omagiu celor care și-au pierdut viața în tragedie. Klemm a declarat că a fost profund impresionat de ceea ce s-a întâmplat, și a comparat tragedia cel petrecut în urmă cu 12 ani, în SUA, unde s-a întâmplat un incident asemănător, în urma căruia zeci de persoane au murit.
  Președintele Ungariei, János Áder a într-o scrisoare transmisă șefului statului român, Klaus Iohannis, a transmis "... sincere condoleanțe din partea tuturor cetățenilor Ungariei și a poporului ungar. Sunt șocat de vestea privind dezastrul. Împărtășim cu toții durerea poporului român."
  Președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker a trimis un mesaj de condoleanțe, spunând că este "profund întristat să văd atât de multe vieți tinere găsindu-și moartea într-un mod atât de tragic".
 Papa Francisc i-a transmis condoleanțe președintelui României, Klaus Iohannis, exprimând "apropierea spirituală" față de rudele victimelor și față de întreaga națiune română. "Îi încredințam milei lui Dumnezeu pe cei decedați în aceste evenimente dramatice".
 Ambasadorul Ucrainei în România Teofil Bauer au depus flori în memoria celor care și-au pierdut viețile.

Urmări

În ziua de 4 noiembrie, Victor Ponta, cu întreg Guvernul României, și Cristian Popescu Piedone și-au anunțat demisiile din funcțiile pe care le dețin.

Alte teorii

După incendiu, pe mai multe pagini de Facebook au apărut diverse comentarii care insinuau că ar fi vorba de un act demonic sau de un gest premeditat.

S-a susținut o așa-zisă ascundere a autorităților a numărului real de victime.

După atentatele teroriste de la Paris din noiembrie 2015 în presă au apărut speculații conform cărora evenimentele de la sala de concerte Bataclan prezintă coincidențe cu  Incendiul din clubul Colectiv: totul s-ar fi declanșat în ambele locuri la aceeași oră: 22.30, în timpul unor concerte rock și în timpul unor melodii cu temă comună.

Colonelul STS Ștefan Enache, arestat pentru că luat șpagă, susține că incendiul a fost provocat și că cei de la Ministerul de Interne știau ce se va întâmpla.

Muzicianul Florin Chilian a afirmat că incendiul de la Colectiv a fost ordonat de însuși Președintele României, și că acesta trebuie anchetat pentru crimă. El a făcut referire și la declarația lui Klaus Iohannis din 1 noiembrie 2015, "A trebuit să moară oameni ca să schimbăm Guvernul ăsta", susținând că incendiul era planificat de mai mult timp pentru a provoca demisia rapidă a lui Victor Ponta și a cabinetului său.

Impact internațional
În săptămâna de după incendiu, prim-ministrul interimar al Republicii Moldova Gheorghe Brega, cât și primarul Chișinăului Dorin Chirtoacă, au dispus efectuarea controalelor în toate localurile din țară, respectiv din capitală, pentru a verifica pregătirea lor antiincendiară. Ministrul Afacerilor Interne Oleg Balan și-a asumat răspunderea ca aceste verificări să fie desfășurate timp de două săptămâni.

Galerie

Referințe

Bibliografie
 Raport de control privind intervenția de urgență la incendiul din clubul Colectiv din București în seara zilei de 30 octombrie 2015. Corpul de Control al Primului–Ministru. Guvernul României, 16.03.2016

Vezi și
 Incendiul de la biserica din Costești, Argeș
 Incendiul din clubul Kiss
 Lupta contra incendiilor

Legături externe

 Colectiv: Fotografi, muzicieni, studenți străini, printre cele 12 victime decedate sâmbătă și duminică – Foto. Mediafax, 8 noiembrie 2015
 Aceasta este lista oficială cu persoanele rănite în incendiul din Clubul Colectiv! Citește și dă mai departe! SpyNews. 3 noiembrie 2015
 Animație cu izbucnirea focului în Clubul Colectiv, digi24.ro
 Tragedia de la Colectiv - Filmul evenimentelor ,  1 noiembrie 2015, Florin Marin; Eusebi Manolache, agerpres.ro
 Imagini din club după incendiu , fresh24.ro
 Site-ul oficial al Clubului Colectiv, colectiv.ro
 Lista victimelor, pressone.ro
 Lista OFICIALA. Numele si starea TUTUROR ranitilor in tragedia de la Colectiv, aktual24.ro, publicat pe 3 noiembrie 2015

Relatări ale supraviețuitorilor
 . Reportaj ce pune cap la cap multiple mărturii, oferind o prezentare sinoptică a evenimentelor, din perspectiva câtorva participanți.
 Relatarea Alexandrei Furnea, la doi ani dupa tragicul eveniment, cu fotografii grafice, facebook.com

2015 în România
Dezastre în 2015
Cluburi de noapte
Dezastre în București
Incendii în România
Istoria Bucureștiului

Incendiul din clubul Colectiv


An Bulbine lagopus in uska species han Liliopsida nga syahan ginhulagway ni Carl Peter Thunberg, ngan ginhatag han pagkayana nga asya nga ngaran ni Nicholas Edward Brown. An Bulbine lagopus in nahilalakip ha genus nga Bulbine, ngan familia nga Xanthorrhoeaceae. Waray hini subspecies nga nakalista.

Mga kasarigan

Mga sumpay ha gawas

Bulbine

Bulbine lagopus


Mickey Mouse ou Mickey Mouse and Friends de 2003 à 2011 était une publication américaine lancée en 1941 regroupant des histoires des univers Disney tels que Mickey Mouse, Minnie Mouse ou Dingo sous la forme de comics. Elle débute avec le numéro 16 du comics Four Color de Dell Comics mais devient régulière dans le numéro 28 de décembre 1952.

Historique des publications
 Dell Comics (1952-1962) dans la série Four Color
 Gold Key Comics (1962-1980)
 Gold Key Comics sous le label Whitman (1980-1984)
 Gladstone Publishing (1986-1997)
 Gemstone Publishing (2003-2006), renommé Donald Duck and Friends
 Boom! Studios (2009-2011)
 IDW Publishing (2015-2017)

Liens externes

Notes et références

Publication Disney
Titre de presse créé en 1952
Comics Disney
Série de comics Boom! Studios

Mickey Mouse (comic book)


Vinkovci (Almanca: Winkowitz, Macarca: Vinkovce, Latince: Cibalis), Hırvatistan'ın en doğusu olan Vukovar-Syrmia bölgesinde bir şehir. 35.375 kişilik nüfusuyla bölgenin en büyük şehridir. Nüfusun %88,99'unu Hırvatlar oluşturur.
Şehir Bosut Irmağının kıyısında kurulmuştur.

Kardeş kentler

Vinkovci'nin şu şehirlerle "Kardeş Şehir" bağlantısı vardır:

Resimler

Ayrıca bakınız

Hırvatistan
Vukovar-Syrmia Bölgesi
Hırvatistan'daki şehirler listesi
Sırp-Hırvatça C harf

Kaynakça

Dış bağlantılar

 Vinkovci resmi websitesi

Hırvatistan'daki şehirler
Vukovar-Syrmia
Slavonya

Vinkovci


Los Guasimitos est la capitale de la paroisse civile de Los Guasimitos de la municipalité d'Obispos dans l'État de Barinas au Venezuela.

Références

Localité dans l'État de Barinas

Los Guasimitos (Venezuela)


Luiz Felipe de Oliveira Nasr (Brasilia, Brazil, 21. kolovoza 1992.) je brazilski vozač u Formuli 1.

Godine 2009. je osvojio naslov u europskoj Formuli BMW. 2011. osvaja naslov u britanskoj Formuli 3. 2015. debitirao je u Formuli 1 za momčad Sauber.

Karijera u Formuli 1

2014. - Williams, test vozač

2015. - Sauber, 27 bodova, 13. mjesto

2016. - Sauber, 2 boda, 17. mjesto

Brazilski vozači Formule 1

Felipe Nasr


Klettahani (fræðiheiti: Rupicola peruvianus) er stór spörfugl af ætt skörtum sem er innfæddur í Andeskógum í Suður-Ameríku. Hann er almennt talinn þjóðarfugl Perú.

Tenglar

Skartar

Klettahani


Michał Kazimierz Ogiński (Varsovia 1731, Slonim, 3 de mayo de 1799) erudito polaco-lituano.

Nacido en el seno de una ilustre familia lituana, Oginski, asumió diversas funciones civiles tras una eximia carrera militar en la que llegó a ser gran general de Lituania. Poseedor de una inmensa fortuna, hizo un noble uso de ella invirtiendo en sabios y artistas de renombre a quienes acogía en su castillo de Slonim, que servía además de centro de encuentro de la alta nobleza. Pero este tipo de vida duró hasta 1771 momento en el que comenzaba la invasión rusa. Todos sus bienes fueron confiscados entonces y fue forzado a expatriarse no pudiendo regresar hasta 1776. Ogiński era miembro del Partido Patriótico, sin embargo tras la derrota de su facción en la Guerra ruso-polaca de 1792, se retiró de su puesto.

Además de ser un gran mecenas, él mismo cultivaba varias artes como la pintura, el diseño y sobre todo la música, dominaba varios instrumentos, y L'Encyclopédie con la que contribuyó escribiendo el artículo sobre el arpa le atribuye la invención de pedales para este instrumento. Entre sus escritos además destaca su obra teatral de cinco actos La fiesta del día del nombre, escrita en polaco.

Retirado de sus asuntos públicos vivió de su jubilación hasta su muerte. Sin heredero directo, legó sus aún considerables bienes a pesar de tantos traspiés a su sobrino Michel-Cléophas.

El canal Oginski que abre la comunicación entre el mar Báltico y el mar del Norte lleva su nombre como homenaje del pueblo lituano.

Referencias
 Artaud de Montor, Encyclopédie des gens du monde, t. 18, Strasbourg, Treuttel et Würtz, 1843, p. 661.

Enlaces externos

Candidatos para el trono electivo de Polonia
Nobles de Polonia del siglo XVIII
Nobles de Lituania
Dinastía Rúrika
Confederados de Bar
Compositores de música clásica de Polonia
Compositores de Lituania
Caballeros de la Orden de San Andrés
Caballeros de la Orden del Águila Blanca
Caballeros capitulares de la Orden del Águila Negra
Caballeros grandes cruces de la Orden del Águila Roja
Militares de Polonia del siglo XVIII
Militares de Lituania
Caballeros de la Orden de San Estanislao
Políticos de Lituania
Escritores de Lituania
Escritores en francés
Escritores en polaco
Escritores de Polonia del siglo XVIII
Músicos de Polonia del siglo XVIII
Lituanos del siglo XVIII
Nacidos en Varsovia
Colaboradores de la Encyclopédie (1751-1772)

Michał Kazimierz Ogiński