Dzims 1951. goda 6. decembrī Abrenis rajona Rekovā. Tāvs i muote kolhoznīki.
Vuicejīs Bolvu rajona Iergļu pamatškolā (1959–1963) i Rekovys vydškolā (1963– 1970). Beidzs LVU Svešvolūdu fakultati
(1975), dabojūt filologa, angļu volūdys i literaturys školuotuoja kvalifikaceju. 1984.–1987. godā vuicejīs LVU
aspiranturā (pedagogejis viesture i teoreja).
Struodovs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys internatškolā par angļu volūdys školuotuoju (1975–1989). Bejs
laikroksta „Skolotāju Avīze” pastuoveigais korespondents (1985–1990).
Atmūdys laikā bejs par LTF Bolvu rajona nūdalis atbreivuotū prīkšsāduotuoju (1989– 1990) i par Bolvu rajona Tautys
deputatu padūmis deputatu (1989–1992). Īvālāts par LR Pilsūņu kongresa delegatu (1990); bejs LSDSP bīdris
(1989–1991).
1990. godā īvālāts par LR AP deputatu. Darejs Uorlītu komisejā i Tautys izgleiteibys, zynuotnis i kulturys komisejā,
kai ari Latgolys dorba grupā. Par bolsojumu 1990. goda 4. majā par Naatkareibys deklaraceju apbalvuots ar III škirys
Treju Zvaigžņu ordeni (2000).
Nu 1994. goda da 2005. goda apreļa strudoovs LR Naturalizacejs puorvaļdis Uorejūs sakoru daļā. Nu 2005. goda apreļa
struodovs Tulkuošonys i terminologejis centra Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs tīseibu aktu tulkuošonys
nūdaļā par redaktoru; ar 2009. goda janvari Ar NATO darbeibu saisteitu tīseibu aktu tulkuošonys nūdaļā par
redaktoru. 2011. goda janvarī puorīt dorbā iz Reigys dūmis Uorlītu puorvaldi, kur struoduoj par projektu
koordinātuoju Storptautyskuos sadarbeibys i koordinacejis nūdaļā da 2012. goda
novembra.
Ir vairuoku vuiceibu gruomotu autors voi leidzautors – „Latgalīšu ābece (lementars)” div daļuos (Lelvuorde,
Lelvuords, 1992); „Ābece” (Reiga, Zvaigzne ABC, 1996); „Burtu komuleits” div daļuos (Reiga, Zvaigzne ABC, 1996),
„Metodiskī īteikumi dorbam ar ābeci i dorba burtneicom” (Reiga, Zvaigzne ABC, 1996), latgalīšu volūdys vuiceiba
„Vasals!” (Reiga, N. I. M. S., 2003). Ir sarakstejs gruomotys „Volūdu breinumainīs pasauļs” (Reiga, Raudava, 2004),
„Latgalīšu ābecis” (Reiga, Zynuotne, 2009), „Purlovys gruomota” (Reiga, autorizdavums, 2011); ir gruomotys „Īdzer
veina, lai dzeive ira feina!” (Reiga, Elpa, 1999) leidzautors. Dažaidūs laikrokstūs i kruojumūs publicejs ap 500
rokstu latvīšu, latgaļu, krīvu i angļu volūdā; vairuoki nu kurim tulkuoti dāņu, franču i dīnvydigauņu volūdā. Jam ir
ap 90 tulkojumu, kas publicāti dažaidūs laikrokstoūs i vairuokuos gruomotuos i pīcuos atseviškuos brošuruos.
Izjymts ASV Nacionalajā geografu bīdreibā (1978), Pasauļa verbaluos agresejis bīdreibā „Maledicta” (1995) i bīdreibā
„Amici Linguarum” („Volūdu draugi” – 1995).
Kruoj ābecis. Kolekcejā ir apmāram 8500 ābeču nu 217 zemu 1056 volūduos. Tei ir bejuse izstuodeita 170 reižu
Latvejis muzejūs, školuos, bibliotekuos, klubūs, a 1987. godā Moskovā Vyssavīneibys Tautys saimisteibys sasnāgumu
izstuodē, kurā kolekceja tyka apbolvota ar sudobra medaļu. 2006. godā izstuode beja Salonikūs (Grīkeja), 2011. godā
– Opskovā (Krīveja), 2012. godā – Oršā i Grodņā (Boltkrīveja), 2013. godā – Pernovā (Igauneja).
2012. godā izdevs sovys ābeču kolekcejis katalogu treis siejumūs (jū var apsavērt www.abc-world.nl, kur jis regulari
teik atjaunuots i papyldynuots).
Ābeču izstuodis atkluošonā ar
juos organizātuojim Salonikūs (Grīkeja)
Pi bibliotekys Salonikūs
(Grīkeja), kurā nūtyka ābeču izstuode
Tiļžys (Bolvu nūvods) vydškolys
muzejā
Ābeču izstuodis atkluošonā ar
Bolvu Nūvoda muzeja dareituojom
Pi bibliotekys Grodņā
(Boltkrīveja) kūpā ar ābeču izstuodis organizātuoju Svjatlanu Rapeckaju
Reigys dūmē kūpā ar delegaceju nu
Dīnvydafrikys Republikys
Sanktpīterburgā (Krīveja) Pyrmuo
krīvu volūdys pasauļa festivala laikā
In Saint-Petersburg (Russia)
during the First World Festival of the Russian Language
Latgalīšu ābecis vaļā taiseišonys
pasuocīņa laikā Rēzeknē 2014. goda 14. majā.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn slv_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn scn_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lmo_Latn eng_Latn ltg_Latn ltg_Latn