viesturis roksts »
Kai Latgolā 20. i 30. godūs uorstēja psihiskuos saslimšonys
Roksta autore: Ligija Purinaša, portals lakuga.lv Myusu dīnuos vīna nu izplateituokūs saslimšonu ir depreseja, ar kuru kasdīnā sasaskar vaira nakai 300 miljoni pasauļa dzeivuotuoju. Goreiguos saslimšonys godu symtim ilgi tyka saisteitys ar vysaidim aizsprīdumim. VydslaikūsSkaiteit vaira »
Školys Latgolā 1919.–1922. godā: problemys i (na)rysnuojumi
Roksta autore: Ligija Purinaša,portals lakuga.lv 1920. g. 11. augustā oficiali tyka nūslāgts mīra leigums storp Latvejis Republiku i Padūmu Krīveju. Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku laikā beja vyspuorejs haoss: nūtyka karadarbeiba i lokalys sadursmis, nūzeidzeibysSkaiteit vaira »
Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caurSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
Nu Rēzeknis vīsneicys viesturis puslopu
Autors: Kaspars Strods Kartenis nu Latgolys Kulturviesturis muzeja arhiva Par Latgolys sirdi sauktuo Rēzekne pādejuo godu dasmyta laikā pīdzeivuojuse lelys puormainis, niu piļsāta ir gon sakūpta, gon labīkuortuota. Tān ari palics zynoms, ka pavysam dreižSkaiteit vaira »
Kai roduos latgali?
Roksta autors: Mārcis Kalniņš Latgali beja vīna nu baltu volūdā runojūšajom moztautom, kurei 13.–16. godu symtā byutiski pīsadaleja latvīšu tautys veiduošonuos procesā. Nu kai tod ir veiduojušīs poši latgali? Vysaidūs laikūs atkareibā nu voldūšajimSkaiteit vaira »
Latvejis Universitatis latgalīšu studentu korporacejis “Lacuania” gierbūns
Roksta autors: Muorteņš Vāveris Storpkaru periodā pi Latvejis Universitatis pastuovēja vairuokys latgalīšu studentu bīdreibys, nu kurom leluokuo, aktivuokuo i ītekmeiguokuo beja studentu korporaceja “Lacuania”. Korporacejis suokumi meklejami 1925. goda beiguos, kod nu Latgolys StudentuSkaiteit vaira »
Latgalīšu studentu apvīneibys 20. godu symta 20. i 30. godūs
Roksta autors: Ivars Dimdiņš Latvejis Universitatis prīškguojiejis – Latvejis Augtškolys – dybynuošona 1919. godā deve jaunys vareibys Latvejis vaļsts īdzeivuotuojim sajimt kvalitativu augstuokū izgleiteibu latvīšu volūdā. Itū vareibu izmontuoja ari Latgolys vuiceitīs grybūšī jaunīši. Godu gaitā studentejisSkaiteit vaira »
Latgolys dzīšmu i sporta (vyngruošonys) svātki 1925. godā: organizaceja, nūrise i nūzeime
Autors: Arņs Strazdeņš Latvejis Naatkareibys kara nūslāgums 1920. godā īvadeja jaundybynuotū Latvejis Republiku jaunā dzeivis cielīnī, kas nacionalys vaļsts pastuoviešonys prīškplanā izvierzeja daudz vēļ nabejušu izaicynuojumu. Latvejis vaļstsveirim uorpolitikā beja īspiejami eisā laikā juoizceinejSkaiteit vaira »
Latgalīši trymdā – latgaliskuo gora uzturātuoji
Autore: Gunta Nagle Ūtruo pasauļa kara beiguos apmāram 120 000–140 000 Latvejis dzeivuotuoju patvārumu beja atroduši Rītumu zemēs. Ari vairuokys tyukstūšys latgalīšu, daļa nu kurim vāluok sevi sauce par latgalim, atstuoja dzymtū zemi. Latvju enciklopedejā saceits,Skaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn