Gavēņa laika 5. svātdīne
Muns Dīvs, es mīļoju Tevi! Na dabasu dēļ es Tevi mīļoju, un na tōpēc, ka beistūs nu eļnes. Pi krysta, Jezu, Tu mani pīglaudi pi sovas sirds. Tu cīti, kod tyki pīkolts ar noglom, pīdzeivōji škāpa dyurīni, lelōkū kaunu, naizsokamas sōpes, baiļu svīdrus un nōvi… Un tys vyss manis dēļ, munā vītā, par munim grākim. Kai tod, bezgola mīļojūšais Jezu, es varātu namīļōt Tevi bez aprēkina, nadūmojūt ni par dabasim un eļni, ni par atleidzeibu, bet vīnkōrši mīļōt, kai Tu mani mīļōji? Tai es Tevi mīļoju un mīļōšu: tikai tōpēc, ka Tu esi muns Dīvs. Amen. (Sv. Francisks Ksavers)
PŌRDŪMOM
Svātō Jōņa Evaņgelija vōrdi:„Jo kvīšu gryuds, īkritis zemē, nanūmērs, tys paliks vīns,” līcynoj: vajag nūmērt, lai nastu augļus. Taidā skaistā un vīnlaiceigi ari satraucūšā veidā Jezus attāloj Sovu nōvi.
Jezus mums soka: „Kod tikšu pacalts (pi krysta) vērs šōs zemes, vysus pīviļkšu pi sevis”. Breineiga perspektive: vysus cylvākus! Vysus, kurus Jezus izpestēja caur Sovu nōvi un augšanceļšonūs.
Bet tyuleņ pasarōda ari uztraukums: „Tagad muna dvēsele ir satraukta. Un kū lai es soku? Tāvs, izglōb Mani nu šōs stuņdes?”
Pēc tam Jys atsagrīz pi varenōs pesteišonas lītas: „Bet es tok šōs stuņdes dēļ atgōju! Tāvs, pagūdynoj Sovu vōrdu!”
Jo Jezus nanūmērtu tik dramatiskā veidā, Jys byutu palicis vēsturē kai izcyla persona – bet vīntuļa. Pīkreitūt šaidai nōvei, kas pat Jymā izraisa bailes, Jys dūs bogōteigu ražu: Jys kļyus par Pesteitōju vysim, par magnetu, kas pīvalk vysus pi sevis.
Tū Jezus mums mōca šōsdīnas Evaņgelijā. Bet voi ir īspējams saprast, kaidā veidā vīna cylvāka nōve izpestej vysus? Tys ir gryuši izskaidrojams. Jo Jezū ciļvēceigums ir savīnōts ar dīviškeibu, un vyss, kas atsateic uz Jū, ir šō dīviškō elementa pazeime, kas mums pītrukst.
Šei nōve aptver vysus. Jezū, dīviški-ciļvēciskajā kvīšu gryudā, mums nasaprūtamā veidā ir apvīnōti vysi cylvāki vysūs laikūs. Jō nōve - un ari Jō augšanceļšonōs – var sasnēgt un pōrmaineit tūs vysus. Lyuk, kū var pavēsteit par šōs nōves augleigumu: „Jo nūmērs, tys dūs daudz augļu”.
Bet kas ir tei pesteišona, kas nu šō vīneigō gryuda radeit tik bogōteigus augļus? Kaidā veidā šei nōve ir „pestejūša”? Acimradzūt, mes stōvam naparostas uzvaras prīškā, kuru mums nabyus lamts aptvert pyrms pasaules beigom. Tei ir mīlesteibas uzvara pōr īnaidu un egoismu.
Mes tykam radeiti, lai mīļōtu, bet tys mums nasaveic. Tikai vīneigais Cylvāks, cylvāka Dāls, izdora tū, kas kļyust par myusu atbreivōšonu, par myusu pōrīšonu, par myusu Pashu. Pēc Jezus nōves un augšanceļšonōs spēja mīļōt, uzvarēt grāku, kas vīnmār ir mīlesteibas tryukuma sekas, tiks dūta kotram.
Jezus nanūmyra, lai paklauseitu kaidam Tāva dūtajam reikōjumam, Jys nanūmyra ari tōpēc, ka Jū byutu uzvarējuse ļaunū spāku „koalicija”. Euharistiskō lyugšona tū pasoka dažūs vōrdūs: „Kod Jys labprōteigi atsadeve cīsšonom…”
Jā, Jezus tyka nu Tāva syuteits, bet syuteits labprōteigā mīlesteibas misijā, kas tyka pījimta, jemūt vārā risku, kas beja saisteits ar īnōkšonu tajā miļzeigajā ļaunuma cītumā, kas ir pasaule, un kuru Cylvāka Dālam beja jōatslādz. Jys atslēdze tū ar vyspiļneigōkū, vysaugleigōkū, vyspestejūšōkū aktu, kaidu nivīns cyts cylvāks nabyutu bejis spējeigs izdareit. Vīns sabarzts, iznycynōts gryuds atnese ōrkōrteigi bogōteigus augļus. (Andre Seve, Homilie niedzielne)
Lelō gavēņa pōrdūmom.
Vīna aiz ūtras paīt gavēņa nedeļas. Īsōkuši tū ar lelu īdvesmu, juzdami sevī spāku nūīt šū ceļu, mes bīži vīn, tyvōdamīs gavēņa nūbeigumam, bet reizem ari veļ ilgi pyrms tō beigom, jyutam, ka naasam nikō paveikuši nu tō, kū bejam īcerējuši paveikt: mes bejam īcerējuši styngri un gūdeigi gavēt, cerējam vairōk lyugtīs, plānōjam atsaraut nu tō, kas myus tur gyustā vysu dzeivi: intereses, ryupes…; un, lyuk, pīnōk breidis, kod jau ir radzams ceļa gols, un pēkšni mes saprūtam, ka tik moz voi pat pavysam nicik naasam izpiļdējuši nu tō, par kū sapņōjam. Un te myusim var uzamōkt graujūšais, pādejūs spākus atjamūšais gryutsirdeibas gors: kai tod maņ īīt Cīsšonu dīnōs? Kai maņ byus sasatikt ar Kristus Augšanceļšonōs slavu un triumfu?
Un te myusim vajag izmontōt gon kristeigū gudreibu, gon myusu uzaticēšonu Dīvam. Mes na caur tū asam izpesteiti, ka strōdojam un sasnādzam kaut kaidus rezultatus: mes teikam izpesteiti caur tom dvēseles ilgom, kas myus valk pi Dzeivō Dīva, caur tū mīlesteibu, kas myus pīvalk pi Kristus. Un pat tod, kod mes pakreitam, mes nadreikstam aizmērst, kai apostols Pīters pēc trejskōrteigas aizalīgšonas atbiļdēja uz Pesteitōja trejskōrteigū jautōjumu. Un ari mes varam taipat saceit: „Kungs! Tu vysu zyni! Tu zyni gon munu naspāku, gon kritīņus, gon šaubas, gon munu nauzticeibu, bet Tu ari zyni, ka es Tevi mīļoju, ka tys ir pādejais, vysdziļōkais, kas manī ir – mīlesteiba uz Tevi.”
Un tod mes varēsim īt tōļōk, taipat kai Pīters sekōja Kristum, zynōdami, ka Dīvs tic šai myusu mīlesteibai, ka Dīvs mums tic un mums uzatic. Un mes varam īt tōļōk, streipuļojūšim sūlim, nadrūšā gaitā, ar pacālumim un kritīnim, bet tikai lai sirdī mes naatsarautu nu Dīva un turpynōtu īt tōļōk. Īt uz tū, lai kaidā dīnā – pēc nedeļas voi divom – atsarostu aci pret aci ar Kunga Cīsšonom, tys ir, ar tōs mīlesteibas atklōtu demonstraciju, ar kaidu Jys myus mīļoj. Izcīst tū, kū Jys izcīte myusu dēļ, ir īspējams tikai aiz naizsmeļamas, bezgaleigas mīlesteibas.
Un, jo mes naspēsim sasavīnōt ar Kristu veļ nūslāpumainōkā veidā, pīsaistūt sevi caur lyugšonu un Jō Krysta ceļa un uzvaras apdūmōšonu, tod nūsastōsim kaut vai šō ceļa molā, Krysta ceļa molā, un ar vysu sovu uzmaneibu, ar vysu nu šausmom drabūšū, aizkustynōtū – bet reizem varbyut pat naspējeigū ni uz šaumom, ni uz aizkustnōjumu – dvēseli raudzeitīs uz tū, kū nūzeimoj mīļōt, uz tū, kai Dīvs prūt myus mīļōt. Un, jo ari naspējam Jam nikō cyta pasaceit, saceisim vysmoz tikai: „Paļdis Tev, Kungs, ka Tu mani - nadzeivū, pōrsaakmiņōjušu, najyuteigū – tai mīļoj, ka pīnōks dīna, kod ari deļ manis atskanēs vōrdi, kurus Tu esi sacējis myrušajam Lazaram: „Lazar, izej nu kopa!” Kotrs nu mums kaidu dīnu tū izdzērdeis – na laiku beigōs, na tod, kod vysi augšanceļsīs, kai tū dūmōja Marta, bet teiši tagad, kaidā mums nagaideitā breidī, Kunga bolss atskanēs, un mes nu jauna, vīnā ocumirklī topsim dzeivi, dzeivi gon laikā, gon myužeigajā dzeivē.
Un Leldīnei mes varam tyvōtīs, kaut ari ar apziņu, ka mes nikō cīneiga naasam izdarējuši, lai sasatyktu ar Augšanceļšonōs tryumfu, naasam nikō izdarējuši, kas mums dūtu tīseibas un šū prīku. Kai Jōņs Zaltmute sovā Leldīnu uzrunā soka: tī, kas gavējuši, un tī, kas nav gavējuši, strōdeigī un slynkī – vysi nōcit, jo Kungs vysus vīnaidi pījims: vīnim Jys atdūd porōdu, cytim Jys dōvoj Sovas mīlesteibas dōvonu…
Porōdu Jys mums, drūši vīn, naatdūs, jo mes naasam strōdōjuši, bet mīlesteibas dōvona tiks kotram nu mums. Un tōpēc, lai kaids byutu myusu gorastōvūklis, lai cik slynki mes byutu, lai cik moz mes byutu strōdōjuši, nūstaigōsim šōs nedeļas, pādejōs gavēņa nedeļas, sūli pa sūļam pretim Gaismai, lai ari poši īsadagtu slavā, īsamyrdzātu Augšanceļšonōs gaismā un kļyutu leidzeigi Dagūšajam Kryumam, kurs daga un nasadaga, ar Dīviškōs klōtbyutnes guni. (Nu Surožas metropolita Antonija sprediķa)
Litanija uz Kunga Cīsšonom (privatai laseišonai)
Kyrie, eleison! Chryste, eleison! Kyrie, eleison!
Kristu, klausi myus! Kristu, uzklausi myus!
Dīvs Tāvs nu dabasim, apsažāloj par mums!
Dīvs Dāls, pasauļa Pesteitōjs, apsažāloj par mums!
Dīvs Svātais Gors, apsažāloj par mums!
Svātō Trejadeiba, vīns Dīvs, apsažāloj par mums!
Jezu, par trejsdesmit sudobra grašim pōrdūtais, apsažāloj par mums!
Jezu, trejskōrteigi Tāvu lyudzūšais, apsažāloj par mums!
Jezu, ašņa svīdrus lejūšais, apsažāloj par mums!
Jezu, eņgeļa styprynōtais, apsažāloj par mums!
Jezu, ar Judasa skupstu nūdūtais, apsažāloj par mums!
Jezu, karaveiru sagyusteitais un sasītais, apsažāloj par mums!
Jezu, Annasa un Kaifasa prīškā stōdeitais, apsažāloj par mums!
Jezu, vyltus līcinīku apvainōtais, apsažāloj par mums!
Jezu, uz nōvi nūtīsōtais, apsažāloj par mums!
Jezu, apspļautais un īpļaukōtais, apsažāloj par mums!
Jezu, nu Pītera trejskōrteigi nūlīgtais, apsažāloj par mums!
Jezu, Heroda un karaveiru izsmītais, apsažāloj par mums!
Jezu, boltōs drēbēs īgērbtais, apsažāloj par mums!
Jezu, par Barabasu zamōks nūstōdeitais, apsažāloj par mums!
Jezu, Pilata prīškā nataisneigi apsyudzātais, apsažāloj par mums!
Jezu, nažēleigi šausteitais, apsažāloj par mums!
Jezu, ar ērkškim krūņōtais, apsažāloj par mums!
Jezu, karaveiru apspļautais, apsažāloj par mums!
Jezu, uz krysta nōvi nūtīsōtais, apsažāloj par mums!
Jezu, smogū krystu nasūšais, apsažāloj par mums!
Jezu, pi krysta ar noglom pīkoltais, apsažāloj par mums!
Jezu, storp bezdīveigim nalīšim pi krysta pacaltais, apsažāloj par mums!
Jezu, ar žuļti un etiki dzirdeitais, apsažāloj par mums!
Jezu, par sovom beņdem aizlyudzūšais, apsažāloj par mums!
Jezu, slapkovam paradizi apsūlejušais, apsažāloj par mums!
Jezu, sovu Mōti Jōņam uzticējušais, apsažāloj par mums!
Jezu, Tāvu paleigā saucūšais, apsažāloj par mums!
Jezu, dvēseli Dīva Tāva rūkōs atdavušais, apsažāloj par mums!
Jezu, mērstūšais un par mums nūmyrušais, apsažāloj par mums!
Jezu, ar škāpu pēc nōves pōrdurtais, apsažāloj par mums!
Jezu, nu krysta nūjimtais un apglobōtais, apsažāloj par mums!
Esi mums žēleigs, atlaid mums, Jezu!
Esi mums žēleigs, izklausi myus, Jezu!
Nu myužeigōs pazusšonas, izpestej myus, Jezu!
Nu vysa ļauna, izpestej myus, Jezu!
Caur Tovom gryutom cīsšonom, izpestej myus, Jezu!
Caur Tovu nōvi un vysusvātōkū Asni, izpestej myus, Jezu!
Caur Tovu mīlesteibu uz mums, izpestej myus, Jezu!
Caur Tovas pi krysta stōvūšōs Mōtes sōpem, izpestej myus, Jezu!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, atlaid mums, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, uzklausi myus, Kungs un Dīvs!
Dīva Jārs, kas nūceļ pasauļa grākus, apsažāloj par mums!
P. Jezus Kristus myusu dēļ kļyva paklauseigs leidz nōvei.
V. Leidz pat krysta nōvei.
Lyugsimēs. Mes Tevi lyudzam, Kungs, uzlyukoj uz šū sovu tautu, par kuru myusu Kungs Jezus Kristus labprōteigi atdeve sevi grēcinīku rūkōs un pījēme krysta nōvi. Kas kūpā ar Tevi un Svātū Goru dzeivoj un volda myužu myužūs. Amen.
Nu vysas pasaules.
Vatikans. Pāvests Benedikts XVI ir nominējis arhiveiskupu Luidži Bonazzii par apostoliskū nunciju Latvijā, Lītuvā un Igaunijā. Jys ir dzimis 1948. goda 19. junijā Bergamo, Itālijā. Par prīsteri īsvēteits 1973. goda 30. junijā. Īgyvis licenciata grādu teologijā un akademiskū grādu psihologijā un pedagogijā. 1977. godā sōka studijas Pontifikalajā Eklezialajā akademijā, pēc kuras beigšonas tyka nūsyuteits kai atašejs uz apostoliskū nunciaturu Kamerunā. Pēc tam dorbōjīs Trinidadā un Maltā, Spānijā, ASV, Itālijā un Kanadā. 1999. goda 19. junijā pr.Bonazzi tyka nomineits par Atellas titularū arhiveiskupu un nūzeimōts par apostoliskū nunciju Haiti. Nu 2004. goda 30. marta leidz šam laikam arhiveiskups Bonazzi dorbōjās Kubā.
***
Pagōjušajā nedeļā, 52 godu vacumā, nu vēža slimeibas ir miris slovonais fotografs Džanni Džansanti, kurs kļyva slovons ar pāvesta Jōņa Pōvula II fotoattālim. Jys nabeja Vatikana štata fotografs, bet jam – vīnam nu nadaudzajim – Vatikans uzticēja pāvesta fotografēšonu. Jō fotoattāli regulari beja radzami vysas pasaules avīzēs un žurnalūs. Kaidā sovā intervijā Džasanti beja stōstējis, ka vysas fotografijas tyka publiceitas tikai ar Vatikana atļauju. Džasanti beja dūta atļōve fotografēt ari pāvesta privatajūs apartamentūs. Jau 1978. goda 16. oktobrī, kod kardinals Karols Vojtila tyka izvālāts par Romas pāvestu, jaunais fotografs Džasanti stōvēja sv. Pītera laukumā un fotografēja. Vysus Jōņa Pōvula II 27 pontifikata godus fotografs vīnmār brauce leidza vysōs ōrzemju vizitēs, beja klōt tikšonūs laikā ar politikim, goreigajim liderim un ticeigajim. Džasanti bīži vīn redzēja pāvestu lyudzūtīs. Jam pīdar daudzi slovoni kadri, kurūs radzams pāvests Jōņs Pōvuls II. Interesanti, ka fotografs nikod nav lītōjis zibspuldzi. Džasanti ir dzimis Romā 1956. godā, 21 goda vacumā sōka strōdot par fotokorespondentu. Kod jam jautōja, kōpēc jys tik daudz fotografej pāvestu, jys atbiļdēja: „Maņ pateik pāvests, un es jyutu pret jū dziļu cīnu. Seviški maņ pateik gaišums jō acīs.”
***
Kalkutas mōtes Terezes dybynōtō Žālsirdeibas Misionaru ordena mōsas par sovu jaunū prīkšneicu izvēlēja Vōcijā dzymušū mōsu Mariju Premu. Mōsa Marija Prema īsastōja ordenī 27 godu vacumā un dorbōjōs misijōs Romā, Neapolē un Madridē. Vālōk jei pōrsacēle uz Kolkatu(agrōkō Kalkuta), kur pagōjušajā godā atzeimēja myužeigū sūlejumu 25 godu jubileju. Leidzšinejō prīkšneica, mōsa Nirmala Džoši, kas vadēja kūpīnu nu 1997. goda, 13. martā tyka izvālāta uz trešū termiņu, tūmār jei lyudze mōsas atbreivōt jū nu prīkšneicas pīnōkumim vōjō veseleibas stōvūkļa dēļ. Pēc ordena nūteikumim, prīkšneicu dreikst īvēlēt tikai uz divim sešus godus ilgim terminim, lai mōsa varātu vadeit kūpīnu trešū termiņu, vajadzeiga īpaša pāvesta atļauja. Tōpēc 24. martā nūtyka jaunas vēlēšonas.
Atgōdynojam, ka Žālsirdeibas misionaru ordeņs tyka dybynōts 1950. godā Kalkutā, un to dybynōtōja ir mōte Tereze, mūkine nu Albanijas. Pošlaik ordenī ir 4500 mōsas, kuras dorbojās 133 pasaules vaļstīs. Par sovu kolpōšonu nabogim mōtei Terezei tyka pīškērta Nobela mīra premija . 2003. godā pāvests Jōņs Pōvuls II mōti Terezi pīskaitēja svēteigū pulkam.
***
Pāvesta Liturgiskū dīvkolpōjumu nūdaļa ir paziņōjuse, ka caturdtiņ, 2. aprelī, pāvests Benedikts XVI nūturēs sv. Misi Vatikana bazilikā sakarā ar Dīva kolpa Jōņa Pōvula II nōves 4. godadīnu. Dīvkolpōjuma pīsadaleis Romas diecezes jaunīši, kuri gatavojās Vyspasaules Jaunīšu dīnom.
***
Parize. Francija. Francijā vairōk kai 2900 pīaugušū cylvāku ir izteikuši vēlēšonūs pījimt kristeibu Leldīnu svātkūs. Tys ir par 260 cylvākim vairōk, nakai pagōjušajā godā. (Vatikana radio;
www.katolik.ru; www.agnuz.info.uz)
ZIŅŌJUMI
3. apreļs – mēneša pyrmō pīktdīne - sv. Mises Aglyunā plkst. 7.00; 12.00; 19.00
5. apreļs – Pyupolu svātdīne – sv. Mises Aglyunā plkst. 10.00; 12.00; 19.00. Bērzgalē – 9.30; Rušyunā – 11.00.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn kea_Latn bem_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ace_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn