Tei ir miniatura eņciklopedeja, kurā uzskotomā, saprūtamā i saistūšā veidā teik dūtys zynuošonys par sovys tautys
viesturi, geografeju, kulturu, sasnāgumim dažaiduos dzeivis nūzarēs. Itei pyrmavuiceišonys gruomota ir pedagogejis i
volūdneiceibys simbioze. Tei ir zynuošonu i školys simbols. Ābece ir tautys gora atspulgs.
Vacais stolers Džepeto puordeve sovu mieteli, lai kūka lelei Pinokio (Buratino) nūpierktu gruomotu – nu, prūtams,
ābeci.
Ābecis aizdavums ir īvadeit mozū bārnu burtu pasaulī, īvuiceit skaiteit dzymtajā volūdā. Ar ābeci suocās kuopīņs
zineibu kolnā. Kū augstuok, tū plašuok pasaplieš debešu mola.
Cik pasaulī atškireigu tautu, volūdu, tik i atškireigu ābeču: bārnuduorza audzieknim, vuiceišonai sātā,
pyrmklasnīkim, pīaugušajim, naredzeigajim, nadzierdeigajim... Dažaideiba i naatkuortojameiba ābeču pasaulī ir taišni
apbreinojama. Kai poša volūdu pasauļa breinumi:
-
turku volūdā ir vīns nakuortnais darbeibys vuords, angļu volūdā – 283, esperanto volūdā nav nivīna;
-
Zīmeļamerikys indiaņu čipeva volūdā darbeibys vuordam ir ap 12000 formu;
-
tabasaranu volūdā ir 48 lītvuorda lūcejumi;
-
kabardīšu volūdā vītnīkvuordam ir 28 personys;
-
vysmozuok burtu ir havajīšu i Rotokys solys īdzeivuotuoju volūdys alfabetūs – 12 i 11;
-
aini skaita itai: (2 × 20) - (7 + 10) = 23; francūži itai: (4 × 20) + (10 + 7) = 97; dāni itai: 3 + 4½ × 20 = 93
vai 3 + (5 – ½) × 20 = 93;
-
ubihu volūdā ir 80–85 leidzskaņu fonemys i vīna poša patskaņa fonema a;
-
papuasu tangma volūdā ir tikai div kruosu apzeimiejumi: muli – malns, zaļš i mola – bolts,
sorkons, dzaltons;
-
aborigenu djirbal volūdā ir četrys kuortys (dzimtis) – veirīšu, sīvīšu, videjuo i ādamuo. Igauņu, angļu volūdā
lītvuorda kuortys nav vyspuor.
Ābeču puorsteidzūšuo daudzveideiba atkareiga nu volūdys īškejuos uzbyuvis, vuiceišonys metoda (burtuošonys, skaņu,
analitiski-siņtetiskuo, globaluo...), poligrafiskuos vareibys, nu tautys mentalitatis. Ābecē kai iudiņa pileitē
atspeid i laikmata praseibys, i tautys kulturys leidzīņs. Tei uzskotomi ruoda, kai kurai tautai dora golva i
kai tei dūmoj par bārnim atīmūšajūs laikūs.
Munā kolekcejā ir apmāram 8500 ābeču nu 217 zemu 1056 volūduos. Tei ir bejuse izstuodeita 170 reižu Latvejis
muzejūs, školuos, bibliotekuos, klubūs, taipat 1987. godā Moskovā Vyssavīneibys Tautys saimisteibys sasnāgumu
izstuodē, kurā kolekceja tyka apbolvota ar sudobra medaļu. 2006. godā izstuode beja Salonikūs (Grīkeja), 2011. godā
– Opskovā (Krīveja), 2012. godā – Oršā i Grodņā (Boltkrīveja), 2013. godā – Pernovā (Igauneja).
Kūpā ar filologi Lideju Leikumu asmu sarakstejs ābeci latgalīšu volūdā (1992.). Tei atsarūn pastuoveigajā
ekspozicejā Šeņžeņā pasauļa VIP (Very Important Person – (cīši) īvārojama persona) centrā (Kīnā).
1996. godā apguods Zvaigzne ABC izdeve munu ābeci latvīšu volūdā; tei beja izstuodeita Storptautyskajā
gruomotu tiergā Frankfurtē pi Mainys (Vuoceja).
2009. godā apguods Zinātne izdeve munu gruomotu Latgaliešu ābeces (1768–2008).
JURIS CIBUĻS
pastkaste 147
Rīgā, LV – 1050
LATVIJA – ЛATBИЯ – LETTONIE
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn fij_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn lvs_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn bem_Latn uzn_Latn lvs_Latn bul_Cyrl