Mieneša arhivs: May 2017 »
Pyrmūreiz Latvejā izdūta Ontona Rupaiņa gruomota “Baltie tēvi”
Latgolys Kulturys Centra izdevnīceibā Rēzeknē izdūts rakstnīka Ontona Rupaiņa viesturiskais romans “Baltie tēvi”. Romana darbeiba rysynojās vydslaiku Latgolā, atkluojūt dominikaņu klūstera i bazneicys, niulenejuos Aglyunys bazilikys, dybynuošonu. Tys ir pyrmais ituo vierīneiguo prozys dorba izdavumsSkaiteit vaira »
Vyškūs nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”
21. majā Daugovpiļs nūvoda Vyšku pogosta estradē nūtiks Latgolys muokslys svātki “Krāsas karogā”, kur muzykys i muokslys pasuokumā tiks aplīcynuotys Latgolys kulturys vierteibys, rodūšais gors i spylgtuo ideņtitate, informej Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļdis vadeituojaSkaiteit vaira »
4. pasauļa latgalīšu saīta rezoluceja
REZOLUCEJA Mes, pyrmuo Latgolys kongresa lāmumu idejiskī turpynuotuoji, Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā „Gors” i Rēzeknis Tehnologeju akademejā, 2017. goda 5.–6. majā, 4. pasauļa latgalīšu saītā (tuoļuok – „Saīts”), izviertejūt 1917. goda 9.–10. maja pījimtūs lāmumu izpiļdi, kab nūdrūsynuot LatgolysSkaiteit vaira »
“Borowa Mc” pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”
Latgalīšu muzykys grupa “Borowa Mc” piec ilguoka puortraukuma klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Eima, eima”. Dzīsme ir kai pagrīzīņa punkts grupys planūs īraksteit jaunu albumu. Dzīsmei par pamatu jimta latgalīšu tautys dzīsme, kuruos apdari veiduojuseSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks grandioza īleiguošona ar izruodi “Skroderdienas Silmačos”
19. junī Rēzeknis i tuos apleicīnis dzeivuotuoji teik aicynuoti iz Juoņu īleiguošonys svineibom ar latvīšu vysu laiku vysvaira ruodeitū izruodi – Rūdolfa Blaumaņa “Skroderdienas Silmačos”, kam itymā godā ir 115 godu jubileja nu pyrmizruodis,Skaiteit vaira »
Vinsents Kūkuojs nūsvietej pyrmuo albuma izīšonu
Roksta i karteņu autore: Edeite Husare 7. majā Lūznovys muižys Sorkonajā zalā iz sova pyrmuo albuma “Breineigō nosta” attaiseišonys svātku reizi aicynuoja Latgolā pazeistamais dzīsminīks Vinsents Kūkuojs. Albuma attaiseišonys svātkūs Vinsents Kūkuojs prīcynuoja vysupyrmaSkaiteit vaira »
Izruodi “Nūgrymušõ pile” varēs nūsavērt ari Reigā
15. majā Latvejis Nacionalajā teatrī varēs nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi “Nūgrymušõ pile”, kurei veļteita Latgolys kongresa symtgadei, informej Daugovpiļs teatra puorstuove Janīna Ivanova. Fraņča Trasuna luga, Kārļa Lāča muzyka, Agra Danileviča horeografeja, Olega ŠapošnikovaSkaiteit vaira »
Latvejis akteri apsavīnuojuši romana “Klūgu mūks” radejis lasejumūs
Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē radeits Latgolys radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā. Nu 12. maja da 24. septembra Latgolys radejā skanēs 19 lasejumi, kurymūs lūmuos dorbojās divdesmit četriSkaiteit vaira »
VIDEO: 4. pasauļa latgalīšu saīta delegatu referati i rezolucejis pījimšona
5. i 6. majā Rēzeknē nūtyka 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress”. Latgolys kongresa symtgadis svineibys 5. majā aizasuoce ar dīvkolpuojumu Rēzeknis Vyssvātuokyos Jezus sirds katedralē, piec tam sekuoje svātku guojīņs i pīminekļaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Latgolys kongresu
1917. goda Latgolys kongresā Rēzeknē tyka pījimta rezoluceja, kas nūsaceja latgalīšu tīseibys apsavīnojūt ar puorejuom latvīšu apdzeivuotuom teritorejom. Raidejumā “Pi myusim Latgolā” Latgolys sabīdriskī darbinīki doluos redzīņūs, par 1917. goda Latgolys kongresa lāmumim, LatgolysSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna Trasunu dzymtys puorstuovi Ivaru Graudiņu
Itei nedeļa teik aizvadeita Latgolys kongresa symtgadis zeimē. Ari raidejums “Pi myusim Latgolā” sekoj leidza nūtikšonom i apkūpoj redzīņus. Itūreiz Latgolys symtgadis kongresa viertiejumā ar Lauru Sondori-Strodi dalejuos Ivars Graudiņš. Ivars Graudiņš ir FraņčaSkaiteit vaira »
Cyldynuoti apbolvuojuma “Laiks Ziedonim 2017” laureati (+galereja)
3. majā, Imanta Zīdūņa (Ziedoņa) dzimšonys dīnā, Latgolys viestnīceibā GORS, Rēzeknē, nūtyka catūrtuo apbolvuojuma “Laiks Ziedonim” laureatu cyldynuošonys ceremoneja. Apbolvuojuma laureati ir Laura Putāne, Kristaps Rikāns, Laima Liepiņa, Jana Kolbina i Kārlis Agris Gross.Skaiteit vaira »
Sandra Ūdre: “Ka volūdai ir lykumi, tod tū cīnej ari cyti cylvāki”
Intervejis autore Laura Stepiņa Volūdneica, žurnaliste, pasnīdzieja, aktiva latgaliskuos kulturtelpys darbineica – gondreiž voi cylvāks orkestris, tai varātu saceit par filologejis magistri i gruomotys “Aizlauztais spaits” leidzautori Sandru Ūdri. Kasdīnā jei ari aktivi īsastuoj parSkaiteit vaira »
Latgolai sovs gierbūņs jau nu 20. godu symta 30. godim
Roksta autors Mārteņš Vāveris, viesturis magistrs Latgolai taipoš kai puorejim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim ir ar lykumu apstyprynuots gierbūņs. Tys ir zylā laukā iz lobū pusi pagrīzts sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē. Gierbūņs veiduotsSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn