Jau vysu nedeļi mūku Arch Linux. Vyspōr filosofeja, ka Arch Linux byus taids, kaidu tu pats jū sataisiesi ir interesanta. Taids kai izaicynōjums — vari, ci navari?!
Izarōda, ka varu :) Tik daudzi dokumentacejas nabeju lasiejs nikod. Nikaidu tī improvizaceju. Čut kas, tai nikas naīt. Pīprasiejumi Googlei byra kai nu pōrpiļneibas roga. Konsolī komandōs sarakstieju taidu teksta apjūmu kai puse nu neistōs “Lazdu laipas” ;)
Ņiuļa maņ jer grafiskais servers un svaigs Gnome Shell 3.4. Īzakōrtoju. Vot viņ asu tai pīrads pi MacOS X Leon Natural Scrolling, ka ar peli vysu laiku rytinoju napareizi. Ubuntā beja paka, kuru varāja ar 3 komandu paleidzeibu daļikt. Arch’ā nav. Bet rysinōjums izarōdēja tik pat sprosts, kai Ubuntā.
Izlaišu vysus tekstus, parkū tai un teoreju — viņ darbeibas. Sōksim:
- jōsataisa konfiguracejas faila kopija mōjis mapī:
xmodmap -pke > ~/.Xmodmap
- jōattaisa fails teksta redaktorā (Open lūgā ar Ctrl+H var panōkt naradzamū failu atrōdiešonu) un jōdalīk golā vīna rindeņa:
pointer = 1 2 3 5 4 7 6 8 9 10 11 12
- jōpasoka linuxam, ka gribi, kap pi īlōdes strōdōtu tovs konfiguracejas fails a ņi sistemas. Deļ tō jōattaisa fails ~/.xinitrc mōjas mapī un jōdalīk golā rindas:
if [ -f $HOME/.Xmodmap ]; then
/usr/bin/xmodmap $HOME/.Xmodmap
fi
Pec sistemas restarta vysam byutu jōstrōdoj. Vysmaoz maņ strōdoj, kai vajag.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn hrv_Latn ltg_Latn shn_Mymr ltg_Latn eng_Latn tpi_Latn gaz_Latn ltg_Latn