Kulturys īsacejumi nedeļai Juoņa Streiča zeimē
Roksta autors: portals lakuga.lv
Itūnedeļ kulturys īsacejumus mes, portala lakuga.lv redakceja, izalasejom saisteitus ar tautys meilātu i storptautyskūs kinofestivalūs gūdolguotu kinorežisoru, ari akteri, rakstnīku, gleznuotuoju, publicistu i sabīdrysku darbinīku Juoni Streiču. Jis ir pīdzims 1936. gods 26. septembrī – sirsneigi sveicīni 85 godu jubilejā!
Pyrmuo Streiča režisātuo filma “Kapteiņa Enriko pulkstenis”
Sandra Ūdre: “Kai režisors Streičs debitēja 1967. godā ar filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” (kūpā ar Ēriku Lāci). Golvonais filmys varūņs ir parosts padūmu puika, reidzuons Tomiņš, te jau daudz leidzeibys ar slovonū cylvāka bārnu Boņuku. Obejus varūņus vīnoj dziļs īškejs konflikts byut gūdeigam voi izmontuot situaceju sev par lobu – Tomiņam ar ar atrostū stuņdinīku, Boņukam ar najauši rūkuos palykušū nazeiti. A Tomiņam apleik daudz vairuok slyktu pīmāru i kārdynuotuoju iz ļaunu. Taišni itaidom situacejom izīmūt cauri, bārns pīaug gorā, daboj puorlīceibu palikt lobuo pusē.
Filmu “Kapteiņa Enriko pulkstenis” vierūs bierneibā, par dauzom epizodem varēja pasasmīt, tok komiķu puors Leons Krivāns i Egons Maisaks nabeja golvonuos nūskanis radeituoji. Filmys pādejuo frāze “Nu, vecīt, būs ziepes!” atstuoj skateituoju ar vaicuojumu, kas sagaida Tomiņu. Jam vēļ sovys taisneibys pīruodeišona prīškā – školuotuojis, padūmu sistemys, milicejis, muotis, sābru i vysu puorejūs. Kai tys nūtiks, juoizdūmoj skateituojam pošam, i voi sistema nasamaļs vēļ nanūbrīdušū bārnu. Filma, kas veicynuoja kritiskū dūmuošonu, jū var individuali nūsavērt Nacionaluo Kinys centra sātyslopā ITE.”
Dzīsmis i tūs stuosti. Bryunaceite
Edeite Husare: “Itys byus muns personiskais stuosts par sasatikšonu ar režisoru car dzīsmem. Pādejā laikā tai vaira dūmojūt par dažaidu latgalīšu dzīšmu stuostim, ir skaidrys, ka bez Juoņa Streiča atmiņom i kinu kadrim naiztikt – daudzys tikušys zynomys, pasasokūt taišni Streiča filmom. “Rūžeņa”, “Guoju pa mežu” i vēļ cytys var saukt. Itūreiz gon gribīs pasadaleit ar dzīsmis “Bryunaceite” stuostu, par kuru ari režisoram ir sovys atminis nu dzīsmis vuordu autora Juoņa Klīdzēja stuosteituo. I itei dzīsme dzeivuoja ari sirsneigajuos “Zalta kristeņa” muzykalajuos vakariešonuos, kurymuos i pošu režisoru varēja satikt, i stuostus pasaklauseit, atmiņuos pasakavēt i, saprūtams, sadzīduot.”
Latvejis kulturys kanonā īkļautuo Streiča filma “Limuzīns Jāņu nakts krāsā”
Sintija Augustova: “Koč i Streiča kina “Limuzīns Jāņu nakts krāsā” ir īsaukta par Juoņu klasiku, kinu nu suokuma da beigu saguoja nūsavērt viņ pyrma kaida mieneša diveju. Kod vuicejūs 12. klasē, ar klasisbīdrim filmējom kinu žetonu vokoram, scenarejā beja daudzi vysaidu citatu nu vacūs padūmu kinu. Tūlaik beju nazkur dzierdiejuse teicīni “man kā vēsturniecei” i Mirttaņtis dialogu ar policistu par mašynys dokumentim, nasaprotu, nu kurīnis jī īt, vīnkuorši klauseju klasisbīdrus i saceju, kū maņ lyka. Tok piec tam, kai nūsavieru vysu kinu, saprotu, nu kurīnis itī teicīni cālušīs. Kinu var nūsavērt “YouTobe” kanala lopā “Filmas Online” ITE.”
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn