Pyrmū reizi par amatnīku darbeibu Kēdaiņūs viesturis olūtūs roksta 16. g. s. suokumā da 1590. g., kod tyka daškiertys Magdeburgys tīseibys, Kēdaini beja na viņ svareigs administracejis, religejis i kulturys centrs, bet ari tierdznīceibys i omotnīceibys centrs ar piļsātys dzeivei rakstureigom īzeimem.
1585. g. piļsātys eipašnīks Juoņs Kiška apstyprynuoja piļsātys sauču nūsacejumus, kas atsatīce iz sauču giļdi Kauņā. Kēdaiņu muižnīks raudzeja pīsaisteit tierguotuojus i amatnīkus nu cytu vītu. Taidā veidā jis gribēja padareit piļsātys dzeivi aktivuoku. 1627. g. piļsātys eipašnīki Kristofs i Anna Radzivili nūdrūsynuoja ceļuošonys breiveibu jaunatguojušajim tierguotuojim i amatnīkim. Itymā periodā tyka planavuots ceļt jaunys prīškpiļsātys ar tierga laukumim. Itymā laikā piļsātā beja 6 tierga laukumi. Sūpluok vīnam nu jūs – Lelajam tierga laukumam – 17. g. s. vydā tyka uzcalts tierguotuoju Jākuba i Džona Arnetu sāta. Myusu dīnuos sāta ir vīna nu muzeja strukturvīneibu, kai ari Amatnīceibys centrs piļsātys viesturis i kulturys pietnīceibai i populariziešonai.
Virtualajā galerejā var apsavērt vysaidus amatnīceibys veidus, kas beja zynomi Kēdaiņu giļdēs i uorpus jūs rūbežu. Nazcik amatnīceibys veidu pagaisuši, a jūs vītā pasaruodeja jauni, partū galererejis hronologiskī rūbeži apjam 14. g. s., zvejnīku īceļuošonys periodu da 20. g. s. beigu, paruodūt tuo laika amatnīku dorbus, taidā veidā atjaunojūt zynuošonai senejūs omotus. Vysi eksponati ir nu Kēdaiņu Regionaluo muzeja i juo filiaļu kolekcejis. Leluokuo daļa nu lītu, kas teik saglobuotys muzejā ir īgiutys nu vītu, kas atsaradušys i vēļ jūprūjom atsarūn Kēdaiņu rajona teritorejā. Tok dažu reizi itaidu prīškmatu izceļsmis geografeja ir cīši lela, voi ari jū ir gryuši nūsaceit, partū bīži ir īspiejams nūsaceit autorus tim prīškmatim, kas taiseiti pat pyrma 19. g. s. beigu.
Virtualuos muzeja galerejis apmaklātuoji sajims seiku informaceju par divom kolekcejom, kas teik uzglobuotys Kēdaiņu Regioalajā muzejā. Arheologiskūs senlītu kolekcejis amatnīku dorbus, kuru hronologiskī rūbeži ir 14.–19. g. s. Pamatā tī ir keramikys fragmenti voi juos rekonstrukcejis, kaļvu i virpuotuoju dorbi i nu kaula taiseiti prīškmati. Itī prīškmati tyka atrosti Kēdaiņu vacpiļsātys arheologiskajā kulturys kuortā, senejuos kopu vītuos i kolna fortūs. Nazcik senejūs lītu ir atroduši vītejī īdzeivuotuoji i atdavuši juos muzejam. Senejūs lītu sovpateiba virtualuo muzeja galerejā, jūs atlase i piecteceiba ir saisteita ar jūs vysaideibu i amatnīceibys atteisteibu nu 14. da 19. g. s., kod industrialuo revoluceja puortrauce giļdis eksisteņci.
14. g. s. pūdnīku dorbus puorstuov smolki dekorāti keramikys izstruoduojumi, kū taisejuši cīma īdzeivuotuoji. 15. g. s. keramikys prīškmatu formu i ornamentu daudzveideiba līcinoj par ituo amatnīceibys veida kluotbyušonu Kēdaiņūs. Pūdnīka omots strauji atsateiteja 17. g. s. – ituo rezultatā tyka radeiti glazāti muola trauki, škeivi i flīzis. Tureigī piļsātys īdzeivuotuoji varēja nūpierkt vysaidu formu i rokstu flīzis. Kod mūdē beja peipiešona, pūdnīki suoce taisēt smolkys peipis, kurys var apsavērt ari virtualajā galerejā.
Virpuotuoju dorbus ruoda ekspoziceja, kurā ir taidi prīškmati ki pūgys, kas taiseitys nu kaula, medicinys instrumenti i naapstruoduota kaula prīškmati. 14. g. s. Kēdaiņu tekstila muokslu atkluoj smiļktsakmiņa vierpšonys vuorpstys, kurys taisejuši vītejī amatnīki, i sorkoneiguo sluonekļa vuorpstys, kurys īvaduši tierguotuoji.
Zaltkaļu dorbus raksturoj vysaidi miseņa gradzyni i sprādzis. Kaļvu kolti prīškmati, pīvadumam, naži, ciervi, atslāgi, lada ciertis, kas 14. g. s. tyka izmontuoti sātā. Zūbyni, bruņukrakli i koltys zyrglītys stuosta par ceiņom pret Teitūņu ordenu. Piečuok kaļvu omotu atkluoj saulis formys krysti, apkoltys lītys, atslāgi i cyti izstruoduojumi. Ekspozicejā ir metala līšonys i metalapstruodis paraugi: sarkofagi, īrūči, zvoni, kas taiseiti nu 16. da 19. g. s. beigu.
Kūka prīškmatu kolekceja ir sadaleita pa laikmatim nu 15. da 21. g. s. Prīškmati, kas taiseiti itymā periodā, atspūguļoj aktualitatis sabīdreibys religiskajā, goreigajā i socialajā dzeivē. Paruodeitī eksponati atkluoj daļu nu vierteiguos monumentalūs krystu kolekcejis, kuru 19.–20. g. s. veiduoja muokslinīks V. Svirskis i kura niule globojās muzejā, kai ari seikplastykys muokslys paraugus – nelelys svātūs skulpturys. 20. g. s. ūtruos pusis kūkgrīzumu stilistika teik ruodeita padūmu propagandys ideologiskajūs paraugūs. 20.–21. g. s. plastiskuos muokslys darynuojumi nu kūka pamatā ir apsaverami cytuos muzeja kolekcejuos, pīvadumam, V. Uleviča skulpturu ekspozicejā. Kēdaiņu regiona muokslinīku prasmis nabyutu piļneibā atkluotys bez cytu kūka izstruoduojumu demonstriešonys. Galerejā var redzēt kasdīnā lītuotūs prīškmatus, kurus ir taisejuši vysaidu amatnīceibys nūzaru amatnīki, pīvadumam, bondari, sauči, nomdari i gaļdnīki. Pi kasdīnā lītuojamūs prīškmatu var daskaitēt ari kausus, spaņus, kūka klikatys, sātys vajadzeibys lītys, pīvadumam, škeivus, skreinis, vierpamuo rateņa kūdaļu, kas reizē piļdeja ari dekorativu funkceju.
Nateik aizmiersti ari cyti amatnīceibys veidi, bez kuru kasdīna nav īdūmojama. Kēdaiņu piļsāta i tuos apleicīne beja slovona ar sovim pyniejim, kuri taiseja lelys i mozys kerzis. Ekspozicejā var apsavērt saregžeitā tehnikā taiseitus vysaidus cysu izstruoduojumus, pīvadumam, kasteitis, skreinis, sātivis, veizis, kai ari Zīmyssvātku egleitē īkaramus lukturus i c. Virtualuo muzeja galereja īpazeistynoj ari ar sadlinīku izstruoduojumim, kuri tyka puordūti vysūs tiergūs. Tuos ir, pīvadumam, zyrglītys, poršinis voi zvuorguli, kurus myusu dīnuos var redzēt viņ ekskluzivuos ekspozicejuos.
Trešuo i leluokuo eksponatu grupa ir tekstila muokslys prīškmati. Jūs daudzveideiba radzama austūs, tamburātūs, izšyusteitūs i adeitūs paraugūs. Bīži viņ vīnā paraugā ir radzamys nazcik tekstila izstruoduojuma tehnikys: ausšona, šyušona i šyusteišona. Kab itaidu izstruoduojumu varātu sajimt lītuotuojs, juo sagataveišonā beja juoizmontoj reikus, kū taisejuši vysaidi amatnīki. Gaļdnīki, vierpuotuoji, vierpšonys rateņa, stuovu meistari, kaļvi i metala apstruoduotuoji taiseja vysaidus instrumentus, kū otkon lītuoja cyti amatnīki sovā dorbā. Daži nu jūs, kas daudzus godus ir kolpuojuši vysaidu sadzeivis prīškmatu voi puortykys produktu ražuošonā, ir apsaverami virtualajā galerejā.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn