CYLVĀKI »
Muzyka ir sapynu scenarejs! Saruna ar “The Sound Poets” basgitaristu Kārli Jostu
Ar Kārli sasarunuoja Edeite Husare Sastdiņ, 20. oktobrī, “Arēna Rīga” vīnu sovu lelu sapynu pīpiļdeis itūšaļt Latvejā cīši popularuo grupa “The Sound Poets”. Leidza ar grupu itū vysu pīdzeivuos “The Sound Poets” basgitarists KĀRLISSkaiteit vaira »
Latgalīša dzilī vaicuojumi. Saruna ar Oskaru Seikstu
Roksta autore: Sandra Ūdre 90. godūs, piec ilgo padūmu varys līguma, latgalīšim vajadzēja na viņ atsagrīzt pi sovys kulturys i volūdys, tok reizē ari pījimt jaunū – myusu dīnu ortografeju i nikuo narespektejūšū postmodernismuSkaiteit vaira »
Saruna ar kinys “Piļsāta pi upis” golvonū akteri Dāvi Suharevski
Roksta autoris: Laura Melne i Vineta Vilcāne Itūvosor vairuokuos Latgolys vītuos uzjēme Vīstura Kairiša kinu “Piļsāta pi upis”. Tuos golvonais akters ir divdesmit četrus godus vacais DĀVIS SUHAREVSKIS nu Gaigalovys. Dāvis ir dzeivisprīceigs iSkaiteit vaira »
Gotovi vysi symts projekta #100dečiLatvijai deči
Roksta autors: portals lakuga.lv 2016. goda vosorā Annele Slišāne izsuoce sovu duovonu Latvejai symtajā dzimšonys dīnā – tekstilmuokslys i literaturys projektu #100dečiLatvijai. Niu vysi deči i tūs stuosti gotovi i nu 2. oktobra daSkaiteit vaira »
Miglinīku dzymtys piectece žurnaliste Anta Buša
Iņtervejis autore: Sandra Ūdre Žurnaliste ANTA BUŠA ir nu Latgolys kulturviesturē tik zeimeiguos legendaruo Pītera Miglinīka dzymtys. Niu jei aktivi pietej sovu dzymtu, vuocūt materialus i apzynojūt personeibys i jūs davumu Latgolai i Latvejai.Skaiteit vaira »
Iļja Čašniks – pasaulī pazeistams suprematists nu Ludzys
Roksta autore: Sandra Ūdre Ludzā dzymušais krīvu avangarda puorstuovs IĻJA ČAŠNIKS (1902–1929) sovā napylnus 27 godus eisajā myužā muokslu radeja gryutūs nabadzeibys, pieckara i piecrevoluceju apstuokļūs – Vitebskā i Petrogradā. 2016. godā Londonā, pasauļaSkaiteit vaira »
Daugovpilī īpazeistynuos ar muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuostu
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 21. septembrī 15.00 Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā tiks prezentāts muokslineicys Silvys Linartis dzeivisstuosta izdavums i atkluota muokslineicai veļteita pīminis ekspoziceja “Dvēseles ainas”. Gūdynojūt izcyluos muokslineicys i ilggadejuos muokslys pedagogisSkaiteit vaira »
Anna Rancāne: “Dzeja ir ekskluziva līta, cīši ekskluziva”
Intervejis autore: Sandra Ūdre Ir paaudze, kas izaudzynuota ar apziņu, ka apmāram septembra ūtruo nedeļa ir Dzejis dīnu nūtikšonu i tikšonūs laiks – nazkod bīžuok obligatu. Par itū tradiceju myusu dīnuos i raksteišonu latgaliskiSkaiteit vaira »
Oskars Orlovs: “Muna Latgaliada ir nūsaslāguse”
Intervejis autore: Vineta Vilcāne Voi latgaliskuo kulturvide var nūgurdynuot? Izaruoda, ka var i pat tik cīši, ka tuos veiduotuoji izavielej paīt maleņā i atrast nu jauna sevi i jaunys aizaraušonys. Literats OSKARS ORLOVS abaSkaiteit vaira »
10 Ontona Slišāna atzinis par latgaliskumu, vaļsti i mums pošim
Roksta autors: portals lakuga.lv Latgolys dzejnīks, rakstnīks, publicists, folklorys vuociejs i nūvodpietnīks Ontons (Antons) Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī niulinejuo Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Stabļovys cīmā Domenika i Annys Slišānu saimē. Myužeibā nūguojsSkaiteit vaira »
Francisks Varslavāns – profesionalys muokslys aizsuociejs Rēzeknē
Roksta autore: Laura Melne Nūpītnys tāluotuojmuokslys aizsuokumus Rēzeknē īspiejams datēt ar 1920. godu, kod iz dzeivi dzymtajā piļsātā atsagrīze muokslinīks Francisks Varslavāns (1899–1949). Muokslys viesturnīki nareši jū skaita par pyrmū Latgolys muokslinīku, partū ka,Skaiteit vaira »
Škaunē svieteis Marijis Andžānis 110 godu jubileju
Roksta autors: portals lakuga.lv Sastdiņ, 8. septembrī, sūpluok asūšī i bejušī škaunīši, tyveji i tuoleji gosti teik aicynuoti iz pasuokumu “Marijai Andžānei – 110”. Pasuokums īsasuoks 13.00 stuņdēs ar Sv. Mišu i koncertu “SapynuSkaiteit vaira »
Rēzeknē nūtiks Romeru dzymtys pietnīceibai veļteita konfereņce
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv 6. septembrī Rēzeknē, Latgolys Kulturviesturis muzejā (LKM), nūtiks storptautiska konfereņce i storptautiskuos izstuodis atkluošona “Atgriešanās. Janopoles Romeru mantojums”. Konfereņcis atkluošona paradzāta 11 stuņdēs. Turpynuojumā Latgolys Kultuviesturis muzeja puorstuoveSkaiteit vaira »
Storp literaturu, mīlesteibu i nacionalū pretuošonuos kusteibu – Marta Skuja
Roksta autore: Ligija Purinaša Marta Skuja (eistajā vuordā Valereja Mundure, dzymuse Galvanovska) ir vīna nu spylgtuokūs 20. godu symta 30.–40. godu latgalīšu literatu. Ūtrais pasauļa kars beja lyuzuma i suopeigu puormeju punkts daudzeju cylvākuSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn slv_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn