VIESTURE I RELIGEJA »
Nūsaklausi stuostus par “Latgolys Muorys” pīminekli
Aizvadeitajā nedelī Latvejis Radejis 1. programys ēterā dorba dīnu reitūs skanēje pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba tautā sauktam par Latgolys Muoru veļteiti stuosti. Tūs pīduovuoje Latvejis Radejis Latgolys studeja. Pīmineklis klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Preiļūs apsaverama Latgolys kongresam veļteita izstuode
Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs aicynoj apmeklēt Latvejis Nacionaluo viesturis muzeja sagataveitū ceļojūšū izstuodi “Latgales kongresam 100”. 1917. goda pavasara politiskuos nūtikšonys – Latvejis apsavīnuošonys i autonomejis idejis – nūsaceja ilglaiceiga viesturiskuo pīredze.Skaiteit vaira »
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika. Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Leluo spīgu prāva Rēzeknē
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Piec Latgolys atbreivuošonys nu lelinīku 1920. g. janvārī–februārī suocēs regiona kasdīnys dzeivis sakuortuošona. Vīna nu nūzeimeiguokūs problemu beja kuorteibys īvīsšona iz Latvejis i Padūmu Krīvejis rūbeža.Skaiteit vaira »
Latvejis Centralajai padūmei veļteitā pasuokumā runuos par veiskupa Rancāna personeibys nūzeimi
8. septembrī 17.00 Reigā Sv. Marejis Magdalenys bazneicys pogolmā Mozajā Piļs īlā 2 nūtiks Latvejis viesturei i šudiņdīnai veļteits pasuokums “Latvijas Centrālās padomes 8. septembra deklarācija – ar skatu uz Latvijas simtgadi”, kurā runuosSkaiteit vaira »
Latgolys Centralais muzejs (1933–1940)
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs Latgolys Kulturviesturis muzejs ir naatjamama Rēzeknis piļsātys sastuovdaļa, kurā sevkurs piļsātys dzeivuotuojs i gosts var īsapazeit ar vairuokus godu symtus senejū Rēzeknis piļsātys i LatgolysSkaiteit vaira »
Preiļu parks – grafu Borhu grezneibys atspulgs
Autors: Vadims Maksimovs, viesturnīks Naatjamama piļsātys ainovys sastuovdaļa ir skveri, promenadis i parki. Eipaši gleznaini ir muižu laikā īreikuotī parki, kas, par speiti eipašnīku maiņom i karim, sasaglobuojuši leidz myusu dīnu. Vīns nu tīmSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par svātceļuojumim iz Aglyunu
Augusts ir tys mieness, kod svātcelinīki māroj naskaitamus kilometrus nu molu molu, kab 14. i 15. augustā kūpeiguos lyugšonuos īskandynuotu Aglyunys Baziliku. Raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Renāti Igauni, kura jau ilgusSkaiteit vaira »
Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svineibu kuorteiba Aglyunys bazilikā
Augusts katuolim ir eipašs laiks, kod tyukstūšys ticeigūs puļcejās Latgolā – Aglyunā, lai gūdynuotu Jaunovu Mareju. Aglyunys nūvods informej par ituo gods svātku kuorteibu. 11. augusts, pīktdīne Sliminīkim veļteituo dīna 7.00 Svātais Mišs 11.00 Rūžukrūņs 12.00Skaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
Svātceļuojums kai lobuo atkareiba
Roksta autore: Laura Melne 15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaitsSkaiteit vaira »
Ceļmolu krysti Latgolā – daļa nu Latvejis kulturys montuojuma
Roksta autore: Digne Ūdre, LU LFMI Latvīšu folklorys kruotuve, zynuotniskuo asistente Katūļticeibys simbols Latgolā – ceļmolu krysti Latgolys kulturainovys tipiskuokais i reizē katūliskū ideņtitati aplīcynojūšais Latgolys kulturainovys elements ir ceļmolu krysti aba uora krucifiksi.Skaiteit vaira »
Rēzeknē arhivā apsaverama izstuode “Cilvēks ar Latgali sirdī”
Latvejis symtgadi gaidūt, Latvejis Nacionaluo arhiva Rēzeknis zonalais vaļsts arhivs ir sagatavejs izstuodi “Cilvēks ar Latgali sirdī”, viestej informaceja Latvejis Nacionaluo arhiva sātyslopā. Izstuode simboliski atkluoj Latgolys vītejuo dzeivuotuoja – latgalīša – pasauļa redzīni,Skaiteit vaira »
Recenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu
Autors: viesturnīks Arnis Strazdiņš, LU Pedagogejis doktoranturys students Tik lelu viereibu, cik ituo goda pyrmajā pusē sajēme 1917. goda 9. i 10 maja (piec jaunuo stila) nūtykušais Latgolys latvīšu kongress, seņ nivīna paguotnis nūriseSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn