Valsts finansējums arī 2022./23.m.g. piešķirts latgaliešu rakstu valodas mācībām
Nodibinājums “Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija” (LVLKSA) aicina līdz 10. septembrim pieteikties ieinteresētās skolas un skolotājus, kuri ar 2022./2023. māc. gada septembri vēlas mācīt 36 stundu kursu latgaliešu rakstu valodā, lai sekmētu tās nostiprināšanos un attīstību. Ir izpildīti visi formālie nosacījumi, lai latgaliešu rakstu valodu vai novadu mācību ieviestu skolā, jo apstiprināti kā mācību priekšmetu standarti (2013), tā programmu paraugi (2021).
LVLKSA sadarbībā ar augstskolu mācībspēkiem un skolotājiem, kuri jau māca latgaliešu rakstu valodu, projektā iesaistītajiem skolotājiem sniegs metodisko atbalstu.
Aicinām līdz š. g. 10. septembrim aizpildīt pieteikuma veidlapu.
2022. gada 2. septembrī
Nodibinājuma “Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija” valdes priekšsēdētāja
Veronika Dundure
Papildinformācija: lvlksa@inbox.lv vai ltgasoc@gmail.com
22. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums
Konkursa mierkis
· īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
· atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
· izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
Organizātuoji
· Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)
· Rēzeknis Tehnologeju akademeja
· Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Konkursa nūtikšonys laiks i vīta
Konkurss nūteik 2022. goda aprelī.
Školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2022. goda 14. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.
Videoīrokstam:
1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;
2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;
3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;
4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.
5) Video faila nūformiešonys pīmārs: J_Andzans_Vilanu_vsk_Saulis_stabule (Uzvuords, škola, dorba nūsaukums).
Daleibnīki
· Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti
· Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys
· Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus
Konkursa gaita
· Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti
· Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski
· Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu. Īteicams izmontuot i jaunuokū latgalīšu literaturu.
· Kotra literaruo dorba lasejums nadreikst puorsnēgt 3 min.
· Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos
Viertiešona
Konkursantus viertej leidz 22.apreļam LVLKŠA izveiduota komiseja.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi
atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Apbolvuošona
Atkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.
Videoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 14. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.
Informaceju var atrast www.ltgasoc.lv , www.lakuga.lv
LVLKŠA
21. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadis nūlykums
1. Olimpiadis mierkis i aizdavumi:
1.1. Školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu;
1.2. Nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu,
rūsynuot jaunīšu interesi par latgalīšu volūdu, kulturviesturi, viesturi;
1.3. Veicynuot kulturys vierteibu i izcyluokūs nūvadnīku apzynuošonu školuos.
2. Olimpiadis daleibnīki: vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā.
3. Olimpiadi atbolsta: Vaļsts izgleiteibys satura centrs
4. Olimpiadis organizātuoji: Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA), RTA, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedra, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
5. Olimpiadis nūrise:
5.1.0. 1. pūsmys — školys olimpiade:
5.1.1. Nūrisis laiks školā — olimpiade nūteik leidz 2022. goda 11. apreļam;
5.1.2. Olimpiadis aizdavumus izstruodoj školā;
5.1.3. Dorbus viertej i daleibnīkus 2. pūsmam vierza školys žurejis komiseja.
5.2.0. 2. pūsmys — vaļsts atkluotuo olimpiade:
5.2.1. Nūtikšonys laiks i vīta — 2022. goda 23. apreļs, olimpiade nūteik tīšsaistē
(instrukceja par tīšsaisti tiks izsyuteita);
5.2.2. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj RTA, Latgalīšu kulturys ziņu portals
www.lakuga.lv , Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra;
5.2.3. Dorba ilgums treis astronomiskuos stuņdis (10:00–13:00);
5.2.4. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi;
5.2.5. Dorba saturs: tests, aizdavumi latgalīšu rokstu volūdā, par M. Bukšu i teksta analize.
6. Olimpadis aizdavumu temys:
1) Latgalīšu rokstu volūda (rokstu volūdys prasmis),
2) Mikeļam Bukšam — 110,
3) Jaunuokuo latgalīšu literatūra — Valentina Lukaševiča esejis “Casnāgu maizeitis”(2021),
4) Latgolys kulturtests (latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis 2021. godā).
7. Pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 2022. goda 13. apreļam LVLKŠA iz e-postu (ltgasoc@gmail.com).
Pīteikumā juonūruoda škola, klase, školāna vuords i uzvuords, školuotuojs konsultants.
8. Viertiešona i apbolvuošona
Olimpiadis rezultatus viertej LVLKŠA veiduota viertiešonys komiseja. Rezultati tiks paziņuoti nedelis laikā piec olimpiadis. Gūdolguotūs vītu īgiviejis komandys i jūs daleibnīki sajam bolvys, puorejī daleibnīki — pīminis veļtis.
Informaceju var atrast https://www.visc.gov.lv/lv/media/11423/download
9. Olūti
Latgalīšu rokstu volūda
1. Vaļsts volūdys lykuma 3. pants (Atrūnams: www.likumi.lv)
2. LR Tīslītu ministrejas Vaļsts Volūdys centrs (2008). Latgaliešu pareizrakstības nosacījumi.(Atrūnams: http://www.lu.lv/filol/latgalistica/doc/LGPNusacejumi.pdf )
3. Cibuļs, J., Leikuma, L. (2003) Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga: N.I.M.S.
(Atrūnams: https://www.lu.lv/filol/latgalistica/index.htm )
4. Leikuma, L., Dundure, V., Vulāne, A. (2017) Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. (Atrūnams:https://registri.visc.gov.lv/vispizglitiba/saturs/dokumenti/metmat/olutens_4kl_mac_lidz.pdf voi www.ltgasoc.lv )
5. http://www.lakuga.lv/raksteiba/
Mikeļam Bukšam – 110
Bukšs, M. (2012) Latgaļu atmūda. Rēzekne: Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, 196.–
214. pl. i 9. nūdaļa.
Salceviča, I., Strods, P., Paukšte, J., Rancāne, A., Vilčuka, I. (sak., 2008). Latgales kultūras
darbinieki 1. Rīga: Jumava, 119.–121. pl.
Šuplinska, I. (2016). Mikeļs Bukšs. Lingvistiskā karte.
http://www.lingvistiskakarte.lv/tag/mikelis_bukss
Slišāns, O. (2010) Desmitgade Mikeļa Bukša pīmiņai dzimtinē. Slišāns, O. Čipierkstneits
jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana. GIRG, z/s Jākupāni, 63.–66. pl.
Leikuma, L. (2021) Miķeļa Bukša darbi. Via Latgalica : Latgalistikys kongresu materiali,V–
Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, 134.–141. pl.
Jaunuokuo latgalīšu literatūra
1. Lukaševičs, V. (2021). Casnāgu maizeitis. [bez vītys]: Cymuss. 96 pl.
Teksta analize:
1. Atslāga vuordu nūsaceišona.
2. Esemys – esejis idejis formuliešona.
3. Treis problemvaicuojumu formuliešona par myusu dīnuos aktualom temom. Vīna
problemvaicuojuma izvārsums.
4. Autora styla raksturuojums.
Latgolys kulturys tests
(myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, Boņuka bolva — 2021, jubilejis 2021. g.)
- http://www.lkcizdevnieciba.lv/
- www.lakuga.lv
- http://iepazisimies.rta.lv
- www.gors.lv (latgaliskī pasuokumi)
A I C I N Ā J U M S Latgales plānošanas reģiona novadu vadītājiem, izglītības pārvalžu vadītājiem, skolu direktoriem un skolotājiem
Jau vairākus gadus tiek runāts un domāts par patriotiskās, valstiskās audzināšanas nepietiekamajiem akcentiem Latvijas izglītības sistēmā. Vērojot sociālpolitiskos procesus valstī un pasaulē kopumā (nelabvēlīgā demogrāfiskā situācija, darbaspēka un jauniešu aizplūšana, emigrācija uz citām Eiropas valstīm, bēgļu krīze utt.), ir skaidrs, ka lokālās un valstiskās identitātes veidošanai jāpievērš nopietna uzmanība, rosinot skolēnus labāk iepazīt sava novada valodisko dažādību, kultūru un vēsturi.
Līdz šim lokālā kultūrapziņa tika saglabāta un stiprināta atbilstoši tam, par cik lielu vērtību to uzskatīja (uzskata) ģimene, pedagogi un skolu dibinātāji. Skolā tas bija un ir iespējams interešu izglītībā, tomēr ar to nepietiek, jo: 1) netiek nodrošināta mērķtiecīgi virzītas kultūrapziņas veidošana visos skolēnos; 2) interešu izglītība ir papildu izglītība, un attieksme pret to bieži vien gan no vecāku, gan skolēnu un arī skolotāju puses ir formāla. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc ļoti bieži saskaramies ar to, ka sabiedrībā valda negatīvi stereotipi par Latgali un tās iedzīvotājiem, zināšanu trūkums par latgaliešu rakstu valodu, kultūru un vēsturi. Šādu situāciju sekmējis arī tas, ka mācību līdzekļos informācija par latgaliešu rakstu valodu, Latgales literātiem, vēsturi un kultūru vai nu vispār nav iekļauta, vai tās ir pārāk maz. Līdz ar to arī Latgales skolēnu zināšanas par savu novadu lielākoties ir nepietiekamas. Savukārt mācību satura blīvuma un ierobežotā laika dēļ skolotāji nevar pilnvērtīgi pildīt vienu no svarīgākajiem skolas uzdevumiem – izglītot daudzpusīgu, domājošu personību, sava novada un valsts patriotu un atbildīgu pilsoni, atraisot skolēna dotības, spējas un attīstot prasmi izzināt sava novada kultūru un vēsturi. Tieši šim izglītības aspektam, ņemot vērā mūsdienu ģeopolitisko situāciju, būtu jāpievērš īpaša vērība. Viena no iespējām, kā to darīt sistēmiski, sistemātiski un mērķtiecīgi visā valstī, ir ieviest novadu mācību visā vispārējās izglītības posmā, bet Latgales skolās mācīt latgaliešu rakstu valodu ar novadu mācības elementim, izmantojot izstrādātos mācību priekšmeta standartus un Latgaliešu rakstu valodas programmas paraugus un Novadu mācības specializētā kursa programmas paraugu vispārējai vidējai izglītībai. (Pieejams: https://www.visc.gov.lv/lv/programmu-paraugi-vispareja-izglitiba un www.ltgasoc.lv).
Lai šis darbs vērstos plašumā, AS “Latvijas Valsts meži” mērķziedojums ir piešķirts latgaliešu rakstu valodas apguvei, tādējādi ļaujot vairāk nekā 25 skolās Latgalē nodrošināt kursa Latgaliešu rakstu valoda apguvi un samaksu skolotājiem par veikto darbu. Programmu īsteno Latgaliešu valodas, literatūras un kultūras vēstures skolotāju asociācija (LVLKSA).
Ņemot vērā, ka latgaliešu rakstu valoda skolās nav mācīta kopš Otrā pasaules kara, atjaunot šo tradīciju nav viegli. Kā zināms, arī K. Ulmaņa prezidentūras laika pastāvēja liegums mācībās izmantot latgaliešu valodu. Šāda pieeja bija arī padomju skolā. Jau daudzus gadus latgaliešu rakstu valodu māca Nautrēnu un Baltinavas vidusskolā, vēlēšanos mācīt jau izteikusi Ludzas pilsētas vidusskola un Rēzeknes 5.vidusskola.
Aicinām līdz 31. augustam pieteikties ieinteresētās skolas un skolotājus, kuri ar 2021./2022. māc. gada septembri vēlas mācīt 36 stundu kursu latgaliešu rakstu valodā, lai varētu nostiprināt tās attīstību atbilstoši Valsts valodas likuma 3. panta 4. daļai: Valsts nodrošina latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību. (Pieteikuma veidlapa).
Tas ir sākums latgaliešu rakstu valodas plašākai apguvei izglītības iestādēs.
LVLKSA sadarbībā ar augstskolu mācībspēkiem un skolotājiem, kuri jau māca latgaliešu rakstu valodu, organizēs projektā iesaistītajiem skolotājiem kursus (72 stundas) un sniegs metodisko atbalstu. VKKF mērķprogrammas realizēšanā piedalās Latgales plānošanas reģiona vadība.
2021. gada 15. augustā.
Nodibinājuma „Latgaliešu valodas, literatūras un kultūrvēstures skolotāju asociācija” valdes priekšsēdētāja
Veronika Dundure
Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021"
Rēzeknis nūvoda Rogovkā suokušīs latgalīšu volūdys i kulturys kursi "Vosoruošona – 2021", kurymūs pīsadola pedagogi nu Latvejis i Pūlejis. Kursi nūtiks da 13. augusta.
“Vosoruošona” nūteik jau nu 2000. gods, itūgod jau 13. reizi pulcejūt pedagogus i latgalīšu volūdys interesentus.
Vosorys kursu "Vosoruošona – 2021" daleibnīki īpazeis vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, kai ari nūstyprynuos latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuos par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuos zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Taipoš dalinīki kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori tur nūceju, ka vosorys kursūs "Vosoruošona – 2021" giutuo pīredze i zynuošonys mudynuos školuotuojus leluoku maneibu pedagogiskajā dorbā pīvērst latgalīšu volūdai i rast vareibu tū vuiceit sovim audzieknim. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Šūgod kursūs pīsadaleis školuotuoji na tikai nu Latgolys, bet ari cytu Latvejis vītu i nu Pūlejis, kas aplīcynoj – latgalīšu volūda i latgaliskuo kultura ir vierteiba na tikai Latvejis sabīdreibys acīs, bet ari storptautyskā mārūgā.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosta puorvaļde.
Otkon vosoruosim!
Vosora ir laiks, kod Tu, školuotuoj, na tikai atsapyutīs pec garuo dorba cielīna, bet rūni jaunys idejis, apmeklejūt kursus, kuru pīduovuojums ir pīteikami plašs.
Nu 8. da 14. augusta Rēzeknis nūvoda Rogovkā nūtiks latgalīšu volūdys i kulturys vosorys kursi “Vosoruošona – 2021”. Tymūs aicynuojam pīsateikt školuotuojus nu vysys Latvejis, kas školuos vuica ci tyvuokajā laikā planavoj vuiceit latgalīšu rokstu volūdu, kai ari pedagogejis studenti.
Vosorys kursūs “Vosoruošona – 2021” varēs īpazeit vuiceibu prīkšmata “Latgalīšu rokstu volūda” paraugprogramu gon pamatškolys, gon videjuos izgleiteibys pūsmam, specializātuo kursa programys paraugu vyspuorejai videjai izgleiteibai, asūšūs vuiceibu i metodiskūs leidzekļus, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys zynuošonys, uzzynuot par cytom regionalajom i mozuok lītuotajom volūdom, padzilinuot zynuošonys par latgalīšu literaturu i folkloru, par Latgolys kulturviesturi. Dalinīkim byus vareiba kūpā ar muokslinīkim dorbuotīs radūšojuos darbneicuos, īgiut pīredzi, kai lobuok organizēt sovu kasdīnu, kai sevi motivēt i nūturēt leidzsvorā, i, prūtams, aktivi i radūši atsapyust vokora pasuokumūs.
Organizatori vosorys kursim aicynoj dasasaceit školuotuojus nu vysys Latvejis, kuri jau itūšaļt vuica latgalīšu volūdu ci planavoj tū dareit tyvuokajā laikā. Taipoš aicynuoti dasasaceit pedagogejis programu studenti, kuri, suocūt školuotuoju dorba gaitys, grib vuiceit latgalīšu volūdu.
“Ar pruotu var aptvert vysu pasauli, bet ar sirdi tikai dzymtū pusi. Vosoruošonā sasateik lobi cylvāki ar gaišom dūmom, lobom idejom, kas grib vaira izzynuot Latgolu. Ceru, ka nuokušajā vuiceibu godā vuosoruotuji byus gotovi īgiutuos zynuošonys nūdūt sovim školānim,” uzsver Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis vadeituoja Veronika Dundure.
Vosorys kursim var dasasaceit da 16. juļa, aizpyldūt tīšsaistis anketu www.lakuga.lv Vītu skaits īrūbežuots. Ar detalizātu kursu programu dalinīki tiks īpazeistynuoti juļa beiguos. Kursu beiguos dalinīki sajims 36 stuņžu aplīceibu.
Organizatori sekuos leidza epidemiologiskajai situacejai, ka tei naļaus tiktīs kluotīnē, kursi “Vosoruošona – 2021” nūtiks tīšsaistē, i jūs nūtikšonys datumi var tik maineiti.
Vosorys kursus “Vosoruošona – 2021” reikoj Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKSA) i bīdreiba “LgSC”. Jūs nūtikšonu finansiali atbolsta Latvīšu volūdys agentura, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba i Nautrānu pogosts. Informativū atbolstu nūdrūsynoj LVLKSA sātys lopa www.ltgasoc.lv i Latgalīšu kulturys ziņu portals www.lakuga.lv.
Rēzeknē, 01.06.2021. Informaceju sagataveja: Vineta Vilcāne i Veronika Dundure
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati
Nūtyka skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni“
27.aprelī, Latgolys kongresa pīminiešonys dīnā, nūtyka skotuvis runys konkursa „Vuolyudzāni“ i 20. atkluotuos vaļsts olimpiadis latgalīšu rokstu volūdā nūslāguma pasuokums, kurā tyka gūdynuoti uzvarātuoji. „Vuolyudzānūs“ šūgod pīsadaleja 21 deklamātuojs i latgalīšu prozys tekstu skaiteituojs.
Dailrunuotuojus viertēja dzejneica Anna Rancāne i režisore Māra Zaļaiskalns. Jūs viestejums skaņ:
„Vuolyudzāni“ — godskuortejuo pavasara prīca! Jau ūtrū godu bārnim i jaunīšim juopuorvar saskarsmis tryukuma barjera, tys, ka videoīrokstā navar sajust klauseituoja tyvumu, bet jī ar tū veiksmeigi teik golā. Itys gods īsazeimej ar loba, vacumam pīmāruota repertuara izvieli. Prūtams, vīgļuok ir skateituoju pajimt ar jūku paņtenim, bet myusu vuolyudzāni teik golā ari ar nūpītnu, dziļu literaturu. Tū var redzēt jūs acīs, jo acs namaloj!
Konkurss līcynoj par tū, ka saimēs tūmār ir dzeiva latgalīšu volūda, ka bārni jū muok i lītoj. Paļdis vysim dalinīkim, gūdolguotūs vītu nav daudzi, bet grybātūs bez laureatu paslavēt vēļ tūs, kam datryuka nadaudz — i Grietu, i Kresceņteju Tekli, i Romualdu, Ralfu i Rūtu, da i vysus, vysus! Paļdis školuotuojim, paļdis vacuokim, eipaši jau tai breineigajai babeņai, kura sovu unuku Kristoferu vuica tāvutāvu volūdeņā! Lai vysim Dīva paleigs i prīca!“
Šūgod daudzi školāni runuot beja izalasejuši fragmentus nu jaunuokuos latgalīšu literaturys, tū atzeimēja i Izgleiteibys ministre Ilga Šuplinska.
Taipat nu poša reita školys varēja pīsadaleit nūvodvuiceibys stuņdēs. Jaunīši, kas vadeja stuņdis, — Ēriks Zeps, Dāvis Suharevskis, Evika Muizniece — jau ir īrakstejuši sovu vuordu Latgolys kulturviesturē.
Nūvodvuiceibys stuņdis var nūsavērt https://www.youtube.com/channel/UCALP7Fam0rROugichV9gzQQ
Aicynoju sovu latgaliskū ideņtitati aplīcynuot ar konkretim dorbim, na vuordim!
Dailrunuotuoju konkursa „Vuolyudzāni“ rezultati:
Nūtyka 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā
Šūgod 20. atkluotuo vaļsts olimpiade latgalīšu rokstu volūdā nūtyka tīšsaistē, partū aizdavumu beja mozuok — vysa tik treis kuortys i maksimalais dabojamūs punktu skaits — 60.
1. kuortā jaunīši ruodeja latgalīšu raksteibys pamatu zynuošonu, reizē aktualizejūt Latgolys kulturys dzeivis nūtykumus 2020. godā. Vajadzēja puorceļt latgaliski O. Kūkuoja dzejūļu kruojumu nūsaukumus, saraksteit tyvuokūs radinīkus, īvārojamuokūs Latgolys dobys objektu nūsaukumus i tml. Vuorda upe lūceišona izaruodeja saregžeita, mulsynuojs i vaicuojums par vītu vuordim. Volūdys aizdavumus i šūgod beja sagatavejuse LU profesore Lidija Leikuma.
2. kuortā školāni piļdeja aizdavumus par V. Kairiša filmu „Piļsāta pi upis“, kurūs kai kasgods beja sagatavejuse RTA profesore Ilga Šuplinska, šūbreid Latvejis Izgleiteibys i zynuotnis ministre. Olimpiadis nūtikšonu analizē I. Šuplinska izsaceja gondarejumu, ka filmys golvonuos idejis ir saprostys, koč viesturis fakti školānim zynomi navīnaidā mārā. Datryucs filmā lītuotūs muokslinīciskūs pajiemīņu dziļuokys izpratnis i detalizacejis viertiejuma nūtykumu seceibā.
3. kuorta otkon beja tradicionala, beja juopylda tests par kulturys dzeivi Latgolā 2020. goda gaitā i jaunuokajim izdavumim literaturā, muzykā. Ospruoteigus vaicuojumus otkon beja sagatavejuse rakstneica i žurnaliste Sandra Ūdre. Izaruodeja, ka “Boņuka 2020” laureatu Voldemaru Vogulu školāni lobuok pazeist kai keramiku, a na dzejnīku. Ari na vysi jaunuokī izdavumi par Latgolu bejuši rūkuos turāti, koč tys ir tikai lykumsakareigi.
Olimpiadis nūtykumu gaitys viertiejumā izskanēja vīna vīneiga vīnuota gribiešona — iz cytagods sasatikt kluotīnē! Lai īsadūd!
Rezultati:
1. vīta – Nautrānu v-škola: Laima Grišule, Viktorija Krišāne, Anna Kristijana Logina, Saiva
Karmena Magiča un Viktorija Lukšane, šk. Veronika Dundure
2. vīta – Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazeja: Samanta Kristiāna Augustova, Elīna Batare, Ralfs
Bilinskis, Ramona Daukste-Saleniece, Ilva Lontone, šk. Irēna Prikule
3. vīta – Ludzys piļsātys gimnazeja: Marika Audijāne, Sanda Augustova, Amanda Daukste,
Jana Matvejeva, Maija Rancāne, šk. Laila Budreviča
„Latgolys kongresa dīnys 2021” svineibys nūtiks tīšsaistē
27. aprelī jau trešū godu tiks svynāta Latgolys kongresa dīna, i itūgod vysi pasuokumi nūtiks attuolynuotai, aplīcynojūt, ka ari latgaliskais spiej izapaust jaunuos, rodūšuos formuos, vīnoj paaudzis i dzeivoj cauri īrūbežuojumim. Ituo goda pasuokumu kūpums planavuots tīšsaistē, kas ļaun nūtikšonys organizēt kompaktai i interesentim vysā pasaulī ruodeit latgaliskuos ideņtitatis izpausmis muzykā, muokslā i volūdā.
Vysi školuotuoji kūpā ar školānim aicynuoti pīsadaleit virtualajuos Latgolys nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdēs, kas byus sagataveitys, īvārojūt nūteiktu bārnu vacumu, bet tamuos var jimt daleibu kotrys, kam ir taida gribiešona.
1.–3.klasis i 4.–6. klasis (9.00–9.40) teik aicynuotys tiktīs ar etnomuzykologu, radio žurnalistu, pedagogu i postfolklorys grupys „Rikši” vadeituoju Eriku Zepu, kurs stuosteis par sovu darbeibu i latgaliskajom idejom. 7.–9. klasis (10.00–10.40) varēs īsaklauseit atmiņuos par spieļfilmys „Piļsāta pi upis” (scenareja autors i režisors Vīsturs Kairišs) fiļmiešonys procesu, tamuos daleisīs Aņša lūmys atveiduotuojs, Leluo Kristapa bolvys laureats Dāvis Suharevskis. Sovukuort vydsškolānus laikā nu 11.00 leidz 11.40 īdvasmuos dzejneica i produceņte Evika Muizneica. Nūvodvuiceibys i latgalīšu volūdys stuņdis teik reikuotys jau nu 2017. goda. Juos ir veļteitys Latgolys kongresa godadīnai. Tamuos Latgolā pazeistami kulturys i sabīdryskī darbinīki stuosta par Latgolys kongresu, popularizej latgalīšu volūdu, muzyku, tradicejis i t. t.
12.00 tīšsaistē suoksīs pyrmuo literaruo i vizualuo dorbu dubultkonkursa „Tāva sāta myužam svāta” laureatu apbolvuošonys pasuokums, kurā tiks paziņuoti golvonūs bolvu īgivieji, kai ari veicynuošonys i simpateju bolvu sajiemieji. Sovu specialbolvu daškiers ari obeju muokslinīku meitys. Konkursu organizēja Maltys Bārnu i jaunīšu centrs, lai popularyzātu rakstneicys Veronikys Tenčys-Goldmanis i muokslinīka Jura Gaigala rodūšū davumu (poemu prozā „Pastareite” i tautys dzīšmu ilustracejis). Dubultkonkurss tyka pīduovuots ari kai dorba forma Latgolys nūvodvuiceibys stuņdei školuos.
13.00 tiks gūdynuoti 20. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis vaļsts olimpiadis i 21. skotivis runys konkursa „Vuolyudzāni” ituo goda laureati. Olimpiadē, kas nūtyka tīšsaistē, tyka aktualizāti latgaliskī pasuokumi, nūtykumi i jubilejis 2020. godā, filma „Piļsāta pi upis”, školāni puorbaudeja ari latgalīšu volūdys pareizraksteibys īmanis. Sovukuort skotivis runys konkursā viertēja školānu īrunuotūs latgalīšu dzejis i prozys fragmentu videoīrokstus. Obejus tradicionalūs pasuokumus „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja” organizēja sadarbeibā ar Izgleiteibys i zynuotnis ministreju, Vaļsts izgleiteibys satura centru, Rēzeknis Tehnologeju akademeju, Latvejis Universitati i Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibu. Atboslta ari Namaterialuos kulturys centrs “Upīte”.
27. apreļa svineibu izskaņa planavuota 15.00 ar svineigu pasuokumu Latvejis Republikys Saeimā, kas tiks puorraideita LR Saeimys sātys lopā www.saeima.lv. Sēdi vadeis Cylvāktīseibu i sabīdryskūs lītu komisejis Latgolys apakškomisejis prīšksādātuojs Edmunds Teirumnīks i apakškomisejis sekretare Janina Kurseite. Paradzātys ari Saeimys prīšksādātuojis Ināras Mūrnieces, Egila Levita i Ministru prezidenta Artura Krišjāņa Kariņa uzrunys. Taipat programā ir Dr. hist. Henrika Soma lekceja „Izgleiteiba Latgolā, viesturiskais redzīņs” i Dr. philol. Sanitys Martenys – „Latgalīšu volūda digitalūs resursu i myusdīnu volūdu izgleiteibys koņtekstā”.
Ituo goda „Latgolys kongresa dīnys” svineibys organizej: „Latgolys symtgadis kongresa SaRIK” (Sareikuojuma reiceibys izpiļdis komiteja), „Latgalīšu kulturys bīdreiba”, „Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja”, Maltys Bārnu i jaunīšu centrs. Atbolsta: Rēzeknis Tehnologeju akademeja (www.rta.lv), latgalīšu kulturys gazeta (lakuga.lv) i „Vītejuo Latgolys Avīze” (www.vieteja.lv),
Vysa informaceja ar tīšraidis saitem byus atrūnama sātys lopuos www.lakuga.lv, www.lpr.gov.lv www.rta.lv un www.malta.lv .
Sagataveja
Skaidrīte Svikša (žurnaliste, Maltys BJC iņterešu izgleiteibys školuotuoja)
20. atkluotuos latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiadis nūlykums
1. Olimpiadis mierkis i aizdavumi:
1.1. Školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu;
1.2. Nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu, rūsynuot jaunīšu interesi par latgalīšu volūdu, kulturviesturi, viesturi;
1.3. Veicynuot kulturys vierteibu i izcyluokūs nūvadnīku apzynuošonu školuos.
2. Olimpiadis daleibnīki: vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā.
3. Olimpiadis organizātuoji: Vaļsts izgleiteibys satura centrs, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA), RTA, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedra, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.
4. Olimpiadis nūrise:
4.1.0. 1. pūsmys — školys olimpiade:
4.1.1. Nūrisis laiks školā — olimpiade nūteik leidz 2021. goda 16. apreļam;
4.1.2. Olimpiadis aizdavumus izstruodoj školā;
4.1.3. Dorbus viertej i daleibnīkus 2. pūsmam vierza školys žurejis komiseja.
4.2.0. 2. pūsmys — vaļsts atkluotuo olimpiade:
4.2.1. Nūtikšonys laiks i vīta — 2021. goda 24. apreļs, olimpiade nūteik tīšsaistē (instrukceja par tīšsaisti tiks izsyuteita);
4.2.2. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj RTA, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra;
4.2.3. Dorba ilgums treis astronomiskuos stuņdis (10:00–13:00);
4.2.4. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi;
4.2.5. Dorba saturs: tests, aizdavumi latgalīšu rokstu volūdā.
5. Olimpadis aizdavumu temys:
1) Latgalīšu rokstu volūda (rokstu volūdys prasmis);
2) Latgolys kulturtests (latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis 2020. godā);
3) Vīstura Kairiša filma „Piļsāta pi upis”.
6. Pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 2021. goda 16. apreļam LVLKŠA iz e-postu (ltgasoc@gmail.com). Pīteikumā juonūruoda škola, klase, školāna vuords i uzvuords, školuotuojs konsultants.
7. Viertiešona i apbolvuošona
Olimpiadis rezultatus viertej LVLKŠA veiduota viertiešonys komiseja. Rezultati tiks paziņuoti nedelis laikā pēc olimpiadis. Gūdolguotūs vītu īgiviejis komandys i jūs daleibnīki sajam bolvys, puorejī daleibnīki — pīminis veļtis. Školys bolvys sajims leidz 4.majam.
Informaceju var atrast https://visc.gov.lv/vispizglitiba/olimpiades/kartiba.shtml
8. Olūti
Latgalīšu rokstu volūda
Vaļsts volūdys lykuma 3. pants (Atrūnams: www.likumi.lv)
LR Tīslītu ministrejas Vaļsts Volūdys centrs (2008). Latgaliešu pareizrakstības nosacījumi.(Atrūnams: http://www.lu.lv/filol/latgalistica/doc/LGPNusacejumi.pdf )
Cibuļs, J., Leikuma, L. (2003) Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga: N.I.M.S.
(Atrūnams: https://www.lu.lv/filol/latgalistica/index.htm )
Leikuma, L., Dundure, V., Vulāne, A. (2017) Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. (Atrūnams:https://registri.visc.gov.lv/vispizglitiba/saturs/dokumenti/metmat/olutens_4kl_mac_lidz.pdf )
http://www.lakuga.lv/raksteiba/
Latgolys kulturys tests
(myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, Boņuka bolva – 2021, jubilejis 2020. g.)
http://www.lkcizdevnieciba.lv/
http://iepazisimies.rta.lv (A. Jūrdžs, P. Miglinīks, O. Kūkuojs, Naaizmierstule)
www.gors.lv (latgaliskuos aktivitatis)
Filma “Piļsāta pi upis”
1. https://vimeo.com/ondemand/pilsatapiupis?ref=fb- share&1&fbclid=IwAR0Q5McHavyI3J9a8S1t1UE7cP_vr8jRKjN79lOBcBQh8xghZQlj8SrFfbo
2. https://www.filmas.lv/filmas-skolas/
3. Izlaseit recenzejis škārsteiklā www.lakuga.lv i.c.
21. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums
Konkursa mierkis
- īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;
- atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;
- izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.
Organizātuoji
- Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)
- Rēzeknis Tehnologeju akademeja
- Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba
Konkursa nūtikšonys laiks i vīta
Konkurss nūteik nu 2021. goda 17. leidz 24. apreļam.
Školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2021. goda 17. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.
Videoīrokstam:
1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;
2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;
3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;
4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.
Daleibnīki
- Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti
- Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys
- Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus
Konkursa gaita
- Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti
- Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski
- Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu
- Kotra literaruo dorba lasejuma garums nadreikst puorsnēgt 3 min.
- Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos
Viertiešona
Konkursantus viertej LVLKŠA izveiduota komiseja.
Viertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.
Apbolvuošona
Atkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.
Videoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 17. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.
lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn wol_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn fra_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lua_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lua_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn wol_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn slv_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn hrv_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn fra_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn glg_Latn est_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn