Rēzeknis nūvoda Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, zemnīku saimisteibā „Ruduo kumeļu pauguri” 120 hektaru plateibā dzeivoj palels sātys gonampulks – ap 80 zyrgu, četrdesmit gūvu, padsmit kozu i cyti sātys kustūni. Jau padsmit godu iteinis saiminīki, tūs vydā ari Kristīne Stašule, patriotisku jiutu vadeiti, nūsadorboj ar vīnys nu Latvejis nacionalūs zyrgu škirņu audziešonu i populariziešonu – leluokuo zyrgu daļa, kas gonuos glaznainajūs Rāznys azaram tyvejūs pakolnūs, ir ‘latgalīši’.
„Golvonuo myusu saimisteibys darbeibys nūzare ir Latgolys rykšuotuoju atteisteiba, škirnis atdzymšona i saglobuošona. Leluokuo dala zyrgu, kas sataigoj pa laukim, ir Latgolys rykšuotuoji. Itūšaļt mes asam vīneiguo saimisteiba, kurā ir itī zyrgi.
Niu dzymst mozuli, byus daudzi skaistu Latgolys rykšuotuoju. Mes nūsadorbojam ar turismu, pīduovojom cylvākim izjuot, izbraukt, pasavērt, pabaruot, pačamdeit, pabiļdēt ci vīnkuorši pastuovēt kluotu zyrgim, gūvem i cytim lūpenim. Bārni bīžai brauc pasavērt iz dzeivinīku, jo niu jūs ir tik moz, ka var redzēt viņ gruomotuos ci pa televizoru.”
Kristīne stuosta, ka škirne ‘Latgolys rykšuotuojs’ ir izveiduota jau seņ, 1906. godā, kod vysā Latveja vēļ beja cīši daudzi zyrgu i ļauds tūs kasdīnā izmontuoja gon dorbam, gon kab puorsavītuotu.
„Kurzemē beja ‘Latvejis braucamais zyrgs’, Zemgalē beja ‘Latvejis ardenis’, sovpus pi mums beja vītejuos dorba kieveitis, kurom nivīns tū izaceļšonu i nazynuoja. Dorba zyrgs i dorba zyrgs. Tai kai mums beja vajadzeigs, kab tī zyrgi varatum puorsavītuot lelus attuolumus, Latgolys zemnīki suoce tuos kieveitis lacynuot ar īvastajim nu aiz rūbeža teirškirnis rykšuotuojim. Krīvu, Orlovys i Amerikys rykšuotuoji. Daudzvīt Latgolā beja ierzelu vaislys nūvītnis, kur dzeivuoja itī ierzeli, kas gribēja varēja atvest sovu kieveiti aplacynuot i dabuot kumieleni. I vot tī kumieleni, kuri saguoja iz pusi Latgolys dorba zyrgi, iz pusi rykšuotuoji, jūs pa Latgolu beja cīši daudzi… Jūs apkūpuoja vīna lelā grupā i nūsauce par Latgolys rykšuotuojim. Laikā, kod myus pīvuonuoja Krīvejai, itys nūsaukums nūsamaineja i zyrgs palyka par PSRS rykšuotuoju. Tod mes atdabovom naatkareibu, i tod jau palyka pavysam švaki, jo Latveja nūlēme, ka mums nav vajadzeigys vasalys treis zyrgu škirnis, pītiks ar vīnu – Latvejis braucamū. Tai puorejī zyrgi aizguoja viesturē, jūs vaira nabeja. Naizdeve vaira dokumentus, kurūs raksteitu ‘Latgolys rykšuotuoja’ škirni, nu vaļsts ari nabeja nikaidu programu, kas koč kaidā veidā paleidzātu saglobuot, atteisteit i pavairuot itūs zyrgus. Pieckara godūs daudzim zyrgim beja pagaisynuoti dokumenti. Kod myusu saime izzynuoja, ka Latgolai koč kod viesturiski beja sova zyrgu škirne, mes nūlēmem tū vysu drupeit atjaunuot. Suocem studēt dokumentus, ciļtsgruomoys, vaicuot informaceju.”
Latvijas Radio aicina izteikt savu viedokli par raidījumā dzirdēto un atbalsta diskusijas klausītāju starpā, tomēr patur tiesības dzēst komentārus, kas pārkāpj cieņpilnas attieksmes un ētiskas rīcības robežas.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn