Pīters Miglinīks
Pīters Miglinīks (1850 — 1883) — tautys varūņs i ceineituojs par sovu ļaužu tīseibom. Dzims dryumajā drukys aizlīguma i socialuos nataisneibys laikā, 1850. goda 13. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu draudzis Miglinīkūs. Kristeibā jam dūti treis vuordi – Pīters, Andrivs, Meikuls. Bez Pītera Andrivam i Agatai Miglinīkim beja vel treis bārni: Anna ir devuse Latgolai pašaizlīdzeigū jaunatnis i visys tautys audzynuotuoju, sabīdriskū darbinīku Fraņci Kempu. P. Miglinīka bruoļs Andrivs ir aukliejs puorogri myrušū sabīdriskū darbinīku Boļeslavu i taipat puorogri myužeibā aizguojušū talanteigū jaunatnis audzynuotuoju prīsteri Dr. theol. Juoni Miglinīku.
Nu 1865.–1867. godam P. Miglinīks ir guojs Rēzeknis piļsātys školā. Teicami vuicuos i školu beidz ar zalta medaļu. Škola tūreiz deva tīseibys byut par tautškoluotuoju, bet ituos tīseibys natika dūtys, jo jys beja katūļs i latvīts. Piec piļsātys školys beigšonys izavieleja maizis orūdam skrīvera dorbu. Nu 1868. goda da 1870. godam ir struoduojs par pogosta rakstvedi Zaļmuižā, bet piečuok Viļakā i Makašānūs.
Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:
Sova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.
1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.
Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.
P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.
Nu 1865.–1867. godam P. Miglinīks ir guojs Rēzeknis piļsātys školā. Teicami vuicuos i školu beidz ar zalta medaļu. Škola tūreiz deva tīseibys byut par tautškoluotuoju, bet ituos tīseibys natika dūtys, jo jys beja katūļs i latvīts. Piec piļsātys školys beigšonys izavieleja maizis orūdam skrīvera dorbu. Nu 1868. goda da 1870. godam ir struoduojs par pogosta rakstvedi Zaļmuižā, bet piečuok Viļakā i Makašānūs.
Dzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:
Sova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.
1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.
Piec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.
P. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.
This is an excerpt from the article Pīters Miglinīks from the Wikipedia free encyclopedia. A list of authors is available at Wikipedia.
Other languages
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn eng_Latn eng_Latn