Ar viestejumu “es par tymsu nabādoju” raudzeis pīvērst viereibu muolam kai Latvejis kulturys kanonam
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale vairuokus godus organizēja Latgolys regiona keramikys konkursu, vystik pandemejis dieļ konkursu div godus piec kuortys daguoja atceļt. Itūgod konkursa organizatori nagryb taiseit sacenseibu, bet ar muola starpnīceibu raudzet pīvērst piec vareibys plotuokys sabīdreibys dalis viereibu, eistynojūt projektu ar viestejumu “es par tymsu nabādoju”.
Vīna nu Latvejis kulturys kanonā īkļautūs vierteibu ir Latgolys pūdnīceiba. Periodiski sabīdreibys interese par Latgolys pūdnīceibu pīaug kasgadejuos Pūdnīku dīnuos, kas niulejā pandemejis situacejā divejus godus izskanēja cytaižuok kai īrosts. Taipoš iztryuka ari kasgadejuo Latgolys regiona keramikys konkurss, kuru organizēja Jura Soikāna Ludzys muokslys školys Nautrānu filiale sadarbeibā ar pogosta puorvaļdi. Konkursā kotru godu pīsadaleja bārni nu Rēzeknis piļsātys i nūvoda izgleiteibys īstuožu.
Itūgod Jura Soikāna Ludzys muokslys škola raudzeis pīvērst piec vareibys plotuokys sabīdreibys dalis viereibu, kuru uzrunuos ar muola starpnīceibu. Eistynuotuo projekta golvonais mierkis ir pīvērst viereibu muola darynuojumim kai vierteibai, kas veidoj Latgolys kulturu, muolam kai komunikacejis veidam, kurs kai Latvejis kulturys kanons “dūd gaismu”, taišni deļtam projekta sauklis ir “es par tymsu nabādoju”.
Projekta gaitā paredzāts apvīnuot pusaudžus i pīaugušūs rodūšā i izgleitojūšā procesā, kab radeit viestejumu “es par tymsu nabāduoju” i varbyut ari pošym palikt par taidim, kuri spiej duovuot i sorguot gaismu. Svareigi ari paruodeit pusaudžim pūdnīceibu/keramiku kai realu profeseju, partū ka vairuoku godu garumā profesionalajuos muokslys izgleiteibys īstuodēs keramikys dizaina nūdaļuos izgleituojamūs skaits ir sasamozynuojs leidz minimumam.
Septembra trešajā pīktdīnē nūtiks meistarklasis pīcuos Latgolys vītuos: Ludzys amatnīku centrā pi Ērika Kudļa, Kruoslovys amatnīceibys centrā pi Olgys i Valda Pauliņu, Daugovpiļs Muola muokslys centrā pi Unys Gurys, kai ari Polikarpa Čerņavska sātā pi Raivo Andersona. Vīnlaikus vysuos pīcuos vītuos pi keramiku dorbuosīs 60 dalinīki nu 20 Latgolys izgleiteibys īstuožu, kuri veiduos gaismys sātys, piļs voi lukturus. Kotrys meistars kūpā ar bārnim itū temu varēs interpretēt piec sova redziejuma.
Novembrī pyrma vaļsts svātku suoksīs itūs dorbu izstuožu ceļš Rogovka-Lūznova-Latgolys viestnīceiba GORS. Piečuok sešdesmit gaismys piļs, sātys voi lukturi paliks par sorguotuojim i Zīmyssvātku duovonom kaidim itūšaļt vēļ nazynomim cylvākim.
Septembrī tīšsaistē suoksīs ari tuoluokizgleiteibys programa ar vairuokom lekcejom “Māls 一 saruna ar sevi un pasauli”, kuruos muols paliks par komunikacejis veiduotuoju storp dažaidom kulturom. Četrys pīktdīnis laikā nu 11.30 da 13.00 tiks veļteitys sarunom, kurys rūsynuos vuordi “muols/pūdnīceiba/keramika”. Itūšaļt sovu apstyprynuojumu pīsadaleit sarunuos ir davuši muokslys zynuotņu i filologejis Ph.D. Ugis Nastevičs, doktorants studeju programys “Geografeja” apakšnūzarē “Cylvāku geografeja” Ivars Matisovs, muokslys magistrs, muokslinīks i keramiks Imants Klīdzējs, Japuonys muokslinīks i keramiks Kōiči (前田幸一).
Vareiba pīsasaceit iz pyrmū sasatikšonu tīšsaistē 9. septembrī ir ITE. Sekuot leidza cytom projekta aktivitatem var J. Soikāna Ludzys muokslys školys lopā ITE.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn