Eistineibā nu leluokuos Maratona daļis ir paguojs zynoms laiceņš. Bet sovaižuok tū navar apkūpuot zam vīna vuorda, kai Maratons.
Leigū – folkekspediceja Ondrupenī – kuozys.
Leigū, kai Leigū. Jau trešu godu vīnā i tym pat vītā pi Vucānu babys Jadvigys „Cieradryvuos”. Pasuokumam nūsaukums Wild open air Cieradryvys. Itū god tyka uzblīzta 10x10m vērtive (skotuve), pasuokuma atkluošona ar babys runu, Cieradryvu deju-dzīšmu- Jam sesion lieluzvedums. Treis dīnys bez telefona, jo zonu naguin. Treis dīnys taidā kai Kustaricys kinā (bet bez „Dejis ar nažim”) , bet ar vysu klavīru staipiešonu pa pļovu i ~ 100 cylākim kūpsummā. Lykuos, kai nūdzeivuots ir gods, jo īspaidu, nūtykumu cīši daudz.
Nuokušu god pauokumu taiseis Pedeleits.
I da nuokuša goda var sazagribēt aizbraukt gostūs da cytim.
Folkekspediceja izavērte inciresnuoka, kai beju dūmuojs. Braukalēm ar ritiņim pa apleicīņi, klausēmēs babu ( i ni viņ babu) stuostus, nūstuotus, receptus i.t.t. Pošus baruo ari… nu tai… spiecigai. Gon oficālajuos iedīņreizēs, gon gostūs pi cylvākim, kai pīmāram ite, pi vīna vīsu noma saiminīkīm –
Tod jau nabeja spāka atpakaļ meitīs tūs 7km … i labi, ka sarunuom šopereišus – ka myusus kaidu gabaleņu provess ar mašiņi. Tai mes braucem –
Evika turē ritiņus, es šoperneicys pīna burkys.
Bet tūs atlykušūs 2km es tušu pa vysom molom, jo vādārā dzeivuo tei leidaka i sātys ols. I Ondrupenē ir kolni da lejis.
Kas nu Ondrupenis vēl palyka pruotā tys ir Edmunds Tukišs. Empozants cylvāks ar sovu redziejumu i pasauli. Patyka.
Kuozys.
Kuozys na maņ, a bierneibys draudzinei, kurei ženiejuos ar lītuvīti. Prūtams, obi dzeivojās pa Reigu, i t.t. Tai, kai maratons beja īzasuocīs, nebej laika sašyut normālu kuozu sukni. A, kas tod ir normāla kuozu sukne?! Lai voi kai, nu maratona naizlieksi, bet klumburiesi leidza. Golu golā aizguoju iz kuozom stilizātā tautu ītārpā. Staiguoju kai gaiļs. Nivīns nascē nikuo, jo vysi tī muzykanti, da cyta veida muokslenīki nu Leitovys i LV. Leiši, kai leiši. Garšo jīm ols, maņ jūs sarunys. Runuom krīviski, jo munys paaudzis puiši i meitys. Jaunuokuo paaudze … reti kurš saprūt i runuos ar tevi krīvyskai. Kuozys mozeņis, bet slavnys. Bez pompys, sakaseitom i tortu cīneigom dāmu frizurom, pi kurom nav īteicams peipēt. Var nūdegt vyss i poši, i gostu sāta.
Patyka. Reidzinīkus ūtrā dīna aiztrīču iz Rāznu nūzamauduot, i izdzeit pampumu. Jo kai sacieju „…ka tā ir tava pirmā reize peldoties Rāznā, obligāti ir jāmauj pa pliko, citādi ūdens dieviņš sadusmosies un pati Rāzna apvainosies.”. Biļdis nav, jo maņ jūs veļ pošam nav.
Niule siežu i verūs kalendaram sejā – prīškā veļ Maratons II. Drycanu jaunīši seņ atpakaļ gribē rakstiet projektu…. sarakstēm… rezuļtatā byus naformaluos izgleiteibys apvuiceibys ar cīš poetisku nūsaukumu „Latgolys bārni” (jī poši dūmuo nūsaukumu ). Stuosteisem par ltg jaunuokū muzyku, literaturu, tradicinālū – natradicionalū kuļturu, itt. I kai jau naformaluo izgleiteiba, tod pošim dazateikušim jaunīšim ari vajadzēs kū naviņ dariet. Te ni pampšona „otkon mistiskīs seminars”.
Nu, tai. Pagaidom pošam pateik, bet … redzēs cik ilgi. Koč kai tei breivpruoteiguo dzela jau suok apnikt i laiks , ai, labi. Što tam…
Itamā nedelē byus gosti. Atbrauc A.Buševica nu Latvijas Radio. Leidz gruomotys izdūšonai gryb uztaisiet portretraidiejumu. Redzēs, kas nu sarunuotuo raidiejumā saīs.
Veļ pa nedeli gostūs īluočuos Vaļuks ar E.Zači (Jī drusku apceļoj Latgolu). Paliks par nakti. Tod mes dūsimēs ~ 8 – 10km puori Drycanim, Piļcinei, Beļevičim, puori Sološņīku azaram ar laivu iz Zača sātu. Deļ tam es nabyušu iz Rēzeknis nūvoda dīnu final pasuokmumim i iz Latglīšu Woodstoku aba Muzykys Skrytuļi. … (bet veļ redzeis).
Maņ nazkai piec ituo maratona drusku gona… nazkai gona vysa. A tod jau festivalā pazaruodīs -> materialuos izmoksys + gon jau kas veļ + līki stresi i navajadzeigys emocejis.
Ja maņ byutu dveiņu bruoļs, es veļ padūmuotu. (ļaunijenotsmīkly)
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn