Simbolika
Latgalīšu karūgs
Latgalīšu karūgs – latgalīšu un Latgolys īdzeivuotuoju (naatkareigi nu tauteibys) simbols. Karūga autors ir Māris Rumaks.
Pyrmū reizi karūgu publiski lītuoja Latvejis valsts Latgolys reģiona policejis puorvaldis komanda Īkšļītu Ministrejis sporta spāļās Kandavā 2010. goda 4. – 5. junī. Latgolys reģiona policejis puorvaldis komanda itymuos spāļas īgiva pyrmū vītu.
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komandys puorstuovi nūstiprinoj karūgu kuotā
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komanda ar karūgu 2010. goda juņī Īkšļītu Ministrejis sporta spāļās Kandavā.
Svītru proporcejis ir veiduotys sekojūt Latvejis valsts, līvu, sieļu, un Rāzekņis piļsātys karūgu veiduošonos tradicejom. Taidys svītru proporcejis ir rakstureigys jauveiduotajīm karūgim Latvejis teritorejā, un simbolizej kūpiebu un vīnuoteibu ar puorejīm Latvejis regionym un tauteibom. (Leidzeigi ir veiduoty Skandinavejis valstu karūgi, par pamotu jamūt Dānejis karūgu).
Karūga kruosa simbolizej senūs latgaļus, kas sovā gūda apgierbā izmontuoja tymsi zylū kruosu.
Karūga zyluo krosa simbolizej arī Latgolys dobu – azarus, zīdūšus rudzupuču un lynu laukus.
Greifs, kai simbols, kas atsatīc uz Latgolu pastuov jau kūpš 16. godsymta beigom. Ir jimts nu slavenuo karavadūņa Jana Karola Hodkeviča gierbūņa.
1566. godā Puordaugovys hercogistei (hercogiste aptvāra myusdīnu Latgolys, Vidzemis un Dīnvydigaunejis teritotreju) tyka pīškierts gierbūņs ar sudroba greifu uz sorkona vairūga un Sigismunda II Augusta iniciaļim. Puordaugovys hercogistis gierbūņs ir pamotā Latvejis valsts gierbūņī radzamajam grefam.
Inflantejis vaivadeja izaveiduoja Žečpospoļitys un Zvīdrejis karalistis kara rezultatā pyrmajai zaudejūt teritorejis Dīnvydigaunejā un myusdīnu Vidzemi. 1629. godā storp karojūšom pusem tyka paraksteits Altmarkys pamīrs. Rūbeža tyka nūsprausta pa Aivīkstis un Pededzis upem. Itys gods ir suokums myusdīnu Latgolai, kod vāluok myusdīnu Latgolys teritorejā teik izveiduota Inflantejis vaivadeja – Žečpospolitis autonoms apgobols ar administratīvu centru Daugavpiļī. Latgola par Inflanteju (pūliskuots vuords – Livland) tyka saukta leidz 19. godsymta baigom. Inflantejis vaivadeja uzskateja sevi par Puordaugovys hercogistis lykumeigū mantinīci, un puorjēma arī Puordaugovys hercogistis simbolu – sudrobuotū greifu uz sorkona vairūga ar zūbynu depī. Tūmār gierbūnī beja dažys atškirebys. Ja Puordaugovys hercogistis gierbūņam krūņs beja attāluots uz kryutim, tod Inflantejis greifam krūņs beja uz golvys.
Inflantejis vaivadejis greifa izmontuošona par Latgolys simbolu ir pilneigi pamotuota, jo itys ir senuokais zynomais simbols, kas atsatīc tikai un vīneigi uz Latgolu.
-
1888. godā pāvesta Leo XIII prīsteribys 50. jubilejā nu Reigys dovynutojā albūmā „Terra Mariana1186 – 1888” ir attāluoty Vidzemis un Latgolys gierbūņi. Vidzemis ir bez krūņa uz golvys lopys augšā, Latgolys gierbūņs – greifs ar krūņi uz golvys apakšā.
-
Latgolys un Vidzemis gierbūņi palelynojumā ar tekstu nu albūma, kas paskaidroj gierbūņu pīderiebu
Greifs ir plaši lītuots heraldikā Eiropā, un it īpaši zemēs apkuort Baltejis jiurai. Greifs ir vīna nu golvonajom naheraldiskajom figurom.
Itys fantastiskais dzeivnīks simbolizej vaļdiešonu par divom asameibys sferom – debesim un zemi, partū jam ir lauvys kermiņs, bet iergļa golva un spuorni. Tai kai greifam ir divys dobys, jis tyka uzskatāts par vīnu nu Jezus Kristus un kristeitebys simbolym. Jezum Kristum arī beja divys dobys – ciļviecieguo un dīviškuo. Teik uzskateits, ka itys radejums sevī apvīnoj uotrumu, spāku un gudreibu. Geifs pauž puorlīceibu par sovu spāku, bet tai pošā laikā ir vieriegs un uzmaneigs radejums. Itū īpašeibu dieļ nu vyssenuokajim laikim teik uzskatāts par boguoteibu sorgu.
Eiropys un pasauļis heraldikā greifa tāls teik uzskateits par vīnu nu skaistuokuokajim un gleznainuokajim.
-
Latgalīšu karūgs pi Arendolis muižys 2010. gada vosorā
- Karūga autors ar latgalīšu karūgu Grunvaldis kaujis 600 godadīnys atcerys pasuokumā 2010. goda vosorā
war_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn