Simbolika
Latgal?šu kar?gs
Latgal?šu kar?gs – latgal?šu un Latgolys ?dzeivuotuoju (naatkareigi nu tauteibys) simbols. Kar?ga autors ir M?ris Rumaks.
Pyrm? reizi kar?gu publiski l?tuoja Latvejis valsts Latgolys re?iona policejis puorvaldis komanda ?kš??tu Ministrejis sporta sp???s Kandav? 2010. goda 4. – 5. jun?. Latgolys re?iona policejis puorvaldis komanda itymuos sp??as ?giva pyrm? v?tu.
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komandys puorstuovi n?stiprinoj kar?gu kuot?
-
Latgolys regiona policejis puorvaldis komanda ar kar?gu 2010. goda ju?? ?kš??tu Ministrejis sporta sp???s Kandav?.
Sv?tru proporcejis ir veiduotys sekoj?t Latvejis valsts, l?vu, sie?u, un R?zek?is pi?s?tys kar?gu veiduošonos tradicejom. Taidys sv?tru proporcejis ir rakstureigys jauveiduotaj?m kar?gim Latvejis teritorej?, un simbolizej k?piebu un v?nuoteibu ar puorej?m Latvejis regionym un tauteibom. (Leidzeigi ir veiduoty Skandinavejis valstu kar?gi, par pamotu jam?t D?nejis kar?gu).
Kar?ga kruosa simbolizej sen?s latga?us, kas sov? g?da apgierb? izmontuoja tymsi zyl? kruosu.
Kar?ga zyluo krosa simbolizej ar? Latgolys dobu – azarus, z?d?šus rudzupu?u un lynu laukus.
Greifs, kai simbols, kas atsat?c uz Latgolu pastuov jau k?pš 16. godsymta beigom. Ir jimts nu slavenuo karavad??a Jana Karola Hodkevi?a gierb??a.
1566. god? Puordaugovys hercogistei (hercogiste aptv?ra myusd?nu Latgolys, Vidzemis un D?nvydigaunejis teritotreju) tyka p?škierts gierb??s ar sudroba greifu uz sorkona vair?ga un Sigismunda II Augusta inicia?im. Puordaugovys hercogistis gierb??s ir pamot? Latvejis valsts gierb??? radzamajam grefam.
Inflantejis vaivadeja izaveiduoja e?pospo?itys un Zv?drejis karalistis kara rezultat? pyrmajai zaudej?t teritorejis D?nvydigaunej? un myusd?nu Vidzemi. 1629. god? storp karoj?šom pusem tyka paraksteits Altmarkys pam?rs. R?bea tyka n?sprausta pa Aiv?kstis un Pededzis upem. Itys gods ir suokums myusd?nu Latgolai, kod v?luok myusd?nu Latgolys teritorej? teik izveiduota Inflantejis vaivadeja – e?pospolitis autonoms apgobols ar administrat?vu centru Daugavpi??. Latgola par Inflanteju (p?liskuots vuords – Livland) tyka saukta leidz 19. godsymta baigom. Inflantejis vaivadeja uzskateja sevi par Puordaugovys hercogistis lykumeig? mantin?ci, un puorj?ma ar? Puordaugovys hercogistis simbolu – sudrobuot? greifu uz sorkona vair?ga ar z?bynu dep?. T?m?r gierb?n? beja days atškirebys. Ja Puordaugovys hercogistis gierb??am kr??s beja att?luots uz kryutim, tod Inflantejis greifam kr??s beja uz golvys.
Inflantejis vaivadejis greifa izmontuošona par Latgolys simbolu ir pilneigi pamotuota, jo itys ir senuokais zynomais simbols, kas atsat?c tikai un v?neigi uz Latgolu.
-
1888. god? p?vesta Leo XIII pr?steribys 50. jubilej? nu Reigys dovynutoj? alb?m? „Terra Mariana1186 – 1888” ir att?luoty Vidzemis un Latgolys gierb??i. Vidzemis ir bez kr??a uz golvys lopys augš?, Latgolys gierb??s – greifs ar kr??i uz golvys apakš?.
-
Latgolys un Vidzemis gierb??i palelynojum? ar tekstu nu alb?ma, kas paskaidroj gierb??u p?deriebu
Greifs ir plaši l?tuots heraldik? Eirop?, un it ?paši zem?s apkuort Baltejis jiurai. Greifs ir v?na nu golvonajom naheraldiskajom figurom.
Itys fantastiskais dzeivn?ks simbolizej va?diešonu par divom asameibys sferom – debesim un zemi, part? jam ir lauvys kermi?s, bet ierg?a golva un spuorni. Tai kai greifam ir divys dobys, jis tyka uzskat?ts par v?nu nu Jezus Kristus un kristeitebys simbolym. Jezum Kristum ar? beja divys dobys – ci?viecieguo un d?viškuo. Teik uzskateits, ka itys radejums sev? apv?noj uotrumu, sp?ku un gudreibu. Geifs pau puorl?ceibu par sovu sp?ku, bet tai poš? laik? ir vieriegs un uzmaneigs radejums. It? ?pašeibu die? nu vyssenuokajim laikim teik uzskat?ts par boguoteibu sorgu.
Eiropys un pasau?is heraldik? greifa t?ls teik uzskateits par v?nu nu skaistuokuokajim un gleznainuokajim.
-
Latgal?šu kar?gs pi Arendolis muiys 2010. gada vosor?
- Kar?ga autors ar latgal?šu kar?gu Grunvaldis kaujis 600 godad?nys atcerys pasuokum? 2010. goda vosor?
war_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn