Ludzā apsaverama keramikam Ontonam Šmulānam veļteita izstuode
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā apsaverama izstuode “Ragainā māla stāsts”, kas veļteita keramikam Ontonam Šmulānam, kurs itūgod svieteitu 95. jubileju.
Ontons Šmulāns (1927–1972) dzims i rodūši dorbuojīs Ludzys nūvoda Blontu pogosta Kucevkā. Bejs vīns nu radzamuokūs Ludzys pusis pūdnīku. Taisejs ari svečturus i cytus saimisteibā nūdereigus traukus, tok slovons Šmulāns palyka ar seikplastikys figureņom, eipaši valnim. Iz tū ari atsauce izstuodis nūsaukumā i 1971. godā uzjimtajā filmā “Ragainais māls”, kū var nūsavērt portalā filmas.lv.
Ontonu Šmulānu mādz saukt par meistaru, kurs muocieja stuosteit muola puosokys. Juo veļneni stuosteja par cylvāku attīceibom, raksturim, lobū i ļaunū. Figurenis beja cīši plastiskys, ar labi saprūtamim žestim, kusteibom i mimiku. Sovā eisajā myužā keramiks sataisejs vairuokys tyukstūšys valnu, tok diveju vīnaidu tūs vydā nav bejs. Šmulāna veļneni sovulaik beja ari prestižs zeimyns muokslys gardiežu kolekcejuos, taipat nivīnam nav saguojs muokslinīka dorbus atdarynuot.
Kai informej Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja puorstuove Aina Loseviča, izstuodē apsaverami 34 Šmulāna dorbi nu muzeja keramikys kolekcejis. Tī ir kai svečturis, skryuzis ar vuokim, vāzis, tai seikplastikys darynuojumi – veļneni i dzeivinīku orkestris. Taipat izstuodē var vaira izzynuot ari par poša Ontona Šmulāna personeibu i juo radūšū darbeibu.
Izstuode apsaverama muzeja dorba laikā: nu pyrmūdīnis leidz pīktdīnei nu 8.00 leidz 17.00, kai ari sastdīnem nu 10.00 leidz 15.00.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn