St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
§ 2. Par trejom dīviškom personom
„Es tycu uz Dīvu, vysvareigū Tāvu“.
34. Kōpēc mes sokom: „Es tycu uz Dīvu Tāvu“?
1. Tōpēc, ka Dīvs ir myusu naradzamais Tāvs dabasūs un 2. tōpēc, ka Dīvā ir vairōk nakai vīna persona un pyrmō persona saucās Tāvs.
35. Cik tod personu ir Dīvā?
Dīvā ir trejs personas: Tāvs, Dāls un Svātais Gors.
„Tōpēc ejit un mōcit vysas tautas, kristeidami tōs Tāva un Dāla un Svātō Gora vōrdā“ (Mt. 28:19). „Jo trejs ir, kas dūd līceibu dabasūs: Tāvs, Vōrds un Svātais Gors“ (1. Jņ. 5:7).
36. Voi kotra nu trejom personom ir Dīvs?
Jā. Tāvs ir patīss Dīvs, Dāls ir patīss Dīvs un Svātais Gors ir patīss Dīvs.
37. Taitod voi tīnnav trejs Dīvi?
Nā. Tōs ir trejs personas, bet vīns Dīvs.
38. Kōpēc ir trejs personas, bet vīns Dīvs?
Tōpēc, ka vysom trejom personom ir vīna un tei poša Dīviškō doba un byuteiba (substance).
39. Voi ir kaida nu šom trejom personom vacōka voi vareigōka par cytom?
Nā. Vysas trejs personas ir myužeigas; vysas trejs personas ir vīnaidi vareigas, lobas un piļneigas, jo vysas trejs ir tikai vīns Dīvs.
40. Taitod nav nikaidas atškireibas storp Tāvu, Dālu un Svātū Goru?
Kai personas tōs ir atškireigas, bet kai byuteiba (substance) tōs ir vīns Dīvs.
41. Kai trejs diviškos personas ir atškireigas vīna nu ūtras?
Tōs vīna nu ūtras atsaškir ar tū, ka: Tāvs nav radeits, ni nu vīna naizīt; Dāls ir pretmyužeigi Tāva dzemdeits un Svātais Gors izīt nu Tāva un Dāla.
42. Jo Dāls ir Tāva dzemdeits un Svātais Gors izīt nu obim, kōpēc tod nivina Dīviškō persona nav vacōka par cytom?
Tōpēc, ka Dāls ir dzemdeits pretmyužeigi un Svātais Gors ari izīt pretmyužeigi.
43. Jo nivīna Dīviškō persona nav ni vacōka, ni lelōka par cytom, tod kōpēc Tāvu sauc par pyrmū , Dālu par ūtrū un Svātū Goru par trešū personu?
Tai tōs sauc navys, lai parōdeitu pōrākumu, bet gon kōrteibu, kaidā vīna izīt nu ūtras pyrms myužu myužim.
44. Kaidas darbeibas golvonūkōrt teik atteicynōtas uz kotru nu trejom dīviškom personom?
Lai gon vysas darbeibas ir kūpejas vysom trejom personom, tod tūmār: Tāvam teik pīskaiteiti vysvareibas dorbi, seviški radeišona; Dālam gudreibas dorbi, seviški atpesteišona un Svātajam Goram mīlesteibas dorbi, seviški svātdareišona.
45. Kai mes saucam vīna Dīva trejos personās nūslāpumu?
Tū mes saucam par vyssvātōkōs Trejsvīneibas voi Trejadeibas nūslāpumu.
46. Voi mes varam saprast šū nūslāpumu?
Nā. Tys nav īspējams, lai myusu vōjais un īrūbežotais prōts, — kas tikai napiļneigi spēj saprast pat radeitōs lītas — spātu aptvert šū nūslāpumu, kurs ir bezgaleigs, pōri vysom radeitom lītōm.
„Lels Tu esi pa dūmā un naaptverams dūmā“ (Jer. 32:19). „... napiļneiga ir myusu atziņa ... tagad mes redzim meiklaini kai atspulgā“ (1. kor. 13:9, 12). Lai gon naaptverams ir šys nūslāpums, tūmār tys nav pretrunō ni ar vīnu prōta pazeitū patīseibu, tōpēc, ka mes nasokom, ka Dīvam ir vīna doba un trejs dobas, bet gon sokom, ka lai gon Dīvam ir vīna doba, Jymā ir trejs personas. Vīnōteiba atsateic uz dobu, bet Trejadeiba uz personom. (Mozs pīmārs ir myusu dvēsele, kurā ir trejs spējas: atmiņa, gryba un prōts, bet poša dvēsele ir vīna).
47. Voi mōceiba par vyssvātōkū Trejsvīneibu ir dēļ mums svoreiga?
Jā, tei ir ļūti svoreiga. Tei ir kristīteibas pamatmōceiba. Tū atmatūt, tyktu nūlīgta poša kristīteiba.
vec_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn