Muols nu četru Latgolys dabasu pušu – izstuodē Rēzeknē
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Latgolys Kulturviesturis muzejā leidz 30. apreļam apsaverama izstuode “Iesākumā bija māls”. Izstuode ir daļa nu pūdnīku leluokuos pavasara nūtikšonys – Latgolys pūdnīku dīnu.
Izstuode ir eipaša ar tū, ka vysi eksponati veiduoti nu pošu pūdnīku īvuoktu muolu tepat Latgolā. Kvalitativa muola dabuošonys process nav vīnkuoršs, tys ir laikītiļpeigs i skrupulozs dorbs, deļtam myusu dīnuos daudzi pūdnīki izavielej struoduot ar jau īprīšk ryupnīcyski sagataveitu muolu. Itamā izstuodē apsavīnuojuši tī, kas struodoj piec, tai sauktūs, senejūs metodu.
Izstuodis idejiskais autors ir Preiļu pūdnīks Raivo Andersons, sovpus vysa veida organizatoriskuos lītys uzajāmuse pūdneica Evija Vasilevska kūpā ar Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoju Inesi Dunduri. Interesanti, ka izstuodis dalinīki i dabuotais muols īt nu četru dažaidu vītu Latgolā – Raivo Andersons daboj muolu Preiļūs, Evija Vasilevska – Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā, olyuksnīts Kristaps Braslis ir tics pi muola Bolvu nūvoda Kuprovā, sovpus pūdnīki ar leluokū pīredzi ir Olga i Valdis Paulini, kuri daboj Daugovys muolu Kruoslovys pusē.
Evija Vasilevska pīzeist, ka byutu cīši breineigi, ka vys vaira pūdnīku pīsavārstu muola dabuošonai. Jei, pīmiņūt Olgys Paulinis saceitū, atstuosta: “Tod, kod tu Daugovys muolu pajem rūkuos, tei ir piļneigi cyta energeja i cytys sajiutys. Kai puornastā nūzeimē, tai ari teiri fiziskā – ka ryupnīcyskais muols sausynoj cylvāka uodu, tod nu Latgolys zems izroktī muoli nasausynoj, a pat baroj.”
Izstuodē var apsavērt deveņu autoru dorbus: Olgys Paulinis, Līgys Krasnikovys, Valda Pauliņa, Raivo Andersona, Evijas Vasilevskys, Dacis i Imanta Losānu, Allas Silovys i Kristapa Braslys dorbus. Ekspoziceja ir papyldynuota ar fotografejom, kurys atspīgeļoj muola sagataveišonys procesu.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn