Malnuo žugure
Malnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putyns, kuru vīglai apmaneit piec malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna, pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.
Barūkle vysaiža - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuļi, slīkys, vabalis, iudiņa kustūnis i zivs. Cieškuok barūkli meklej i ād vīns.
Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta irā Etiopeja.
[pataiseit] Pereklis
Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vej lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atstotumam nu cyta juoir na tyvuok kai 6 kilometrim. Malnuos žuguris irā cīši koņservativi i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā ilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.
[pataiseit] Vairynuošonuos
Dēj 3-5 boltys ūlys pazaļuo pakruosā. Perej 30 dīnys. Žuguralāns izīt nu perekļa piec 65 dīnom, cikom īsavuica skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj da kūpai daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var daīt kūna 26 godu. Latvejā kūpeigais daudzums 500 — 700 puoru [1].
[pataiseit] Sardzeiba
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita kai goda putyns. Īīt Latvejis seviški sorgojamū škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajuo gruomotā. Žuguris populaceju apdraud vacū mežu izciersšona, vacū kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris daudzums Latvejā mazynuojs kūna divejis reizis.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn