Mieneša arhivs: March 2017 »
Grupa “Gandreiž 10nīkā” pīduovoj dzīsmi “Ješka”
Alternativuo pankroka grupa “Gandreiž 10nīkā” klauseituojim pīduovoj jaunu dzīsmi “Ješka”, kuru poši sauc par muzikali teatralu šedevru. Paradzāts, ka dzīsme byus atrūnama grupys tūpūšajā trilogejis albumā, kuruo pyrmuo daļa paradzāta jau vosorāSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par latgalīšu volūdys tīseibom i statusu
Pādejā laikā izskanējuse informaceja, ka Vaļsts volūdys centrys naatbolsta, ka iz tūpūšuo Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa planavuotī uzroksti byus tik latgalīšu rokstu volūdā. Paraleli tim teik pīpraseits izvītuot uzrokstus ari latvīšu literarajā volūdā.Skaiteit vaira »
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Autors: prof. Ēriks Jēkabsons, LU Viesturis i filozofejis fakultate Latgolys kongresa prīškviesture Itūgod palīk 100 godu, kūpš Rēzeknē nūtyka pyrmais Latgolys kongress, kurs palyka par pagrīzīņa punktu vysys Latvejis viesturē. 1917. goda 26.–27. aprelī (piecSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par “Dyrbinim” i Juoni Krivtežu
Svietejūt Jezupa dīnu, raidejums “Pi myusim Latgolā” gastej Daugovpiļs nūvoda kulturys centrā “Vārpa”, kur jau 10 godu dzīd, doncoj i muzicej folklorys kūpa “Dyrbyni”, kai arī sasateik ar Latgolys šmakovkys dadzynuotovys saiminīku Juoni Krivtežu. LaiksSkaiteit vaira »
Satikt sovus meistarus varēs ari Latgolā
Nu 31. marta da 2. apreļa vysā Latvejā tautys lītiškuos muokslys meistari, amatnīki, stuostnīki, tautys teicieji, muzykanti i dzīduotuoji aicynuos iz tradicionalū pasuokumu “Satiec savu meistaru”. Pasuokuma ītvorūs vysaiduokys nūtikšonys paradzātys ari Latgolā. Baļtinovā varēs vuiceitīsSkaiteit vaira »
Maja suokumā Rēzeknē atkluos Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi
3. majā Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota tematiska izstuode “Pāri slieksnim”, kas veļteita viesturiskai nūtikšonai – Pyrmajam Latgolys kongresam, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. 1917. goda 9.-10. majā (piec vacuo stila 26.-27. aprelī) Rēzeknē nūtykaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 7. nūdarbeiba
Turpynojam pīduovuot materialu latgalīšu rokstu volūdys apgiušonai. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim. 7. NŪDARBEIBA Eipašeibys vuordu, kuortys skaitļa vuordu, vītnīkvuordu i divdabu veirīšuSkaiteit vaira »
Jelgovā reit atkluos Osvalda Zvejsalnieka izstuodi
Jelgovys Sv. Treisvīneibys bazneicys tūrnī nu 17. marta da 11. maja byus apsaverama Osvalda Zvejsalnieka gleznu izstuode “Baltās baznīcas un Spānija”, informej Jelgovys regionalais turisma centrys. 17.martā 17.00 paradzāta izstuodis atkluošona i sasatikšona arSkaiteit vaira »
Golda dzīšmu i gveļžu saīts Dagdā itūgod par kuozu temu
Dagdys nūvoda Tautys nomā 23. aprelī 15.00 nūtiks XIV Golda dzīšmu i gveļžu saīts “Auni kuojas, laksteigola!”, informej Dagdys nūvoda Folklorys centra vadeituoja Inta Viļuma. Dalinīki tam var dasasaceit da 19. apreļa. Ir jauSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” gastej Latgolys puorstuovnīceibā Reigā
Itūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej popularuokajā latgalīšu puļciešonuos vītā Reigā – Latgolys puorstuovnīceibā. Puorstuovnīceiba Reigā dorbojās jau nu 2014. goda, tuos mierkis ir veicynuot Latgolys planavuošonys regiona pošvaļdeibu kapacitati i snēgt atbolstuSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Rēzeknis nūvoda uzjiemiejim i skriejiejim
Pārnejuo goda Rēzeknis nūvoda veiksmeiguokajim uzjiemiejim 19. martā Latgolys viestnīceibā GORS tiks padūtys bolvys vysaiduos nominacejuos. Raidejums “Pi myusim Latgolā” sateik puors nu potencialūs bolvys sajiemieju. Taipoš raidejumā vareiba sasatikt ar aktivuokajim Rēzeknis pusisSkaiteit vaira »
Stuostu cyklys par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejisSkaiteit vaira »
Apreļa beiguos Latgolys viestnīceibā GORS svieteis Latgolys kongresa symtgadi
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn