Konkursa pamatideja – gūdynuot lobuokūs Latgolys regiona školuotuojus, padūdūt jīm simbolisku, eipaši itam konkursam izgatavuotu bolvu – sudobra pokovsaktu, kū izkalis meistars Rihards Ciblis nu Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta. Bolvys mierkis – ceļt školuotuoja profesejis prestižu, mudinuot jaunū paaudzi ryupeigi puordūmuot ari sovys profesejis izvieli par lobu školuotuoja profesejai. Itūgod konkursam tyka dasaceiti 16 pretendenti nu Rēzeknis, Preiļu, Dagdys, Baļtinovys, Ludzys, Kuorsovys, Rībeņu un Viļānu nūvodim, puorstuoveitys beja 12 vyspuorizgleitojūšuos un profesionaluos īvirzis školys, kai ari divejis augstuokuos izgleiteibys īstuodis. Izcyluokūs pedagogus var dasaceit četruos nominācejuos, pamatojūt jūs profesionalū snāgumu un sasnāgumus pādejuo vuiceibu godu laikā.
Jau ūtrū godu konkurencis nav nominacejā „Par spylgtuokū debeju školā”, kas laikam gon līcynoj par jaunūs pedagogu tryukumu Latgolys školuos. Itūgod bolva itamā nominacejā natyka daškierta, sovukuort prīcej fakts, ka leluokais dasacejumu skaits beja nominacejā „Par inovacejom izgleiteibys procesā”. Žūreja, kurys sastuovā ir gon LKB, gon RTA un Latgolys pašvaļdeibu puorstuovji, nūlēme daškiert itamā nominacejā pat četrys bolvys: Dagdys vydškolys biologejis školuotuojai, mozpulku vadeituojai Annai Krilovai, Viļānu vydškolys latvīšu volūdys un literaturys školuotuojai Ilgai Kroičai, Ezernīku vydškolys muojtureibys i socialūs zineibu školuotuojai Diānai Kiseļovai un Rībeņu vydškolys latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai Diānai Bravackai.
Nominacejā „Par par myusdīneigu i rodūšu pīeju školānu dorbaudzynuošonai i omotu apvuiceibai” par N. Rancāna bolvys īgiviejim nūsaukti interešu izgleiteibys školuotuoji: Malnovys koledžys deju kolektīvu vadeituoja Agnese Medne un Ludzys Muzikys pamatškolys školuotuojs Arnis Krancāns.
Sovukuort nominacejā „Par īguļdejumu i sasnāgumim latgalīšu volūdys, kulturviesturis i nūvodu vuiceibys īvīšonā un īdzeivynuošonā školys/augstuokuos izgleiteibys īstuodis vuiceibu/ studeju vidē” bolvu sajēme Baļtinovys vydškolys nūvodvuiceibys un viesturis školuotuoja Inta Ludborža un Nautrānu vydškolys muzikys školuotuoja Anna Garanča.
Jau ūtrū godu eipašys bolvys izcyluokajīm nominantim snādz ari laikroksts „Izglītība un Kultūra”.
Latgalīšu literaturys, volūdys un kulturviesturis asociaceja uorpus konkursa specbolvai „Par Latgolys kulturmontuojuma saglobuošonu un īdzeivynuošonu originalūs projektūs, kai ari školu un augstškolu dorbā, nūvodvuiceibys idejis aizsuokšonā un realizeišonā” itūgod izvirzeja Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesori un LKB vaļdis prīšksādātuojis vītneicu Ilgu Šuplinsku. Itū eipašū bolvu Ilgai Šuplinskai padeve LU profesore Lidija Leikuma, kura Ilgu raksturuoja kai latgaliskūs iniciativu Perpetuum mobile, jo juos realizeitūs projektu skaits jau tān īsasnādz trejūs myužūs…Juopībylst, ka Ilga ir ari ituo konkursa iniciatore.
Svoreigi, ka pasuokumā bolvu padevieji beja nūvodu pošvaļdeibu vadeituoji, īvāruojami Latgolys nūvoda cylvāki, Kulturys ministrejis puorstuovji, itaidā veidā aplīcynojūt sovu cīneibu pedagoga dorbam. Vysi konkursa pretendenti sajēme na tikai RTA izdūtuos gruomotys, bet ari Ontona Rupaiņa trilogeju „Māra mostas”, kū izdavuse Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba rakstnīka jubilejis godā. Veseleibu školuotuojim paleidzēs uzturēt mads nu Bišu muižys Kaunatys pogostā. Latgaliskuo humora dzirksti paleidzeja uztureit breineigī i koloritī pasuokuma vadeituoji – Nautrānu vydškolys direktore Anita Ludborža (jei ir ari paguojušuo goda N. Rancāna bolvys laureāte) i juos audziekņa Valtera Duplinska – babenis i unuka saspielis. Laureatus ar kruošnim zīdim sveice kolegi, pošvaļdeibu puorstuovji, draugi, tivinīki, tai aplīcynojūt ituo nūtykuma svoreigumu, jo taida bolva deļ Latgolys pedagogu ir vīneiguo.
Pasuokumu kuplynuoja Ludzys Tautys noma pašdarbeibys kolektivi, jauktais kūrs „Austrumstīga” (dirigentis Lolita Greitāne un Evita Podoleca), kai ari dzīdūšuo Tihovsku saime.
Nikodema Rancāna bolvys padūšonu finansiali atbaļsteja Kulturys ministreja, Ludzys, Preiļu, Aglyunys, Viļānu, Kuorsovys un Rēzeknis nūvods.
Pasuokuma nūslāgumā interesenti varieja īpazazeit ar divejim jaunim latgaliskū kulturu popularizejūšim produktim: izgleituojūšū datorspieli „Īsapazeisim/ Iepazīsimies” i bilingvālu izgleitojūšu i izzinis filmu „Viļakas ticiejumi”, kuri topuši RTA.
Anna Rancāne
Māra Justa foto
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn epo_Latn