26. novembrī 16.00 stuņdēs Andreja Upīša memorialajā muzejā Reigā (Breiveibys īlā 38–4) nūtiks Sandrys Martys Grudulis autorvokors. Tys aizsuoks jaunu pasuokumu cyklu muzejā – “Ceļā uz pirmo grāmatu”.
Sandra Marta Grudule izauguse Teiču pūrā, tok jau trešū desmitgadi dzeivoj Reigā. Studiejuse pasuokumu režeju i ekonomiku, vadejuse kulturys īstuodis, struoduojuse drukuotajūs i interneta medejūs žurnalistikys i reklamys jūmā, kai ari vysaiduokus gadejuma dorbus, kas atstuoj breivu golvu dūmom. Vuicejusēs Literaruos akademejis prozys i dzejis meistardarbneicuos. Uzastuojuse ar dzejis skaitejumim “Dzejnieku liftā” performancēs, festivalā “Sansusī”, pīsadalejuse Dzejis slamūs, organizējuse Dzejis dīnu pasuokumu “Vienpatņu salidojums”, publiciejusēs presis izdavumūs. Sajāmuse golvonū bolvu pyrmajā Velgys Krilis vuordam veļteitajā konkursā. Ir ceļā iz sovu pyrmū gruomotu.
Pasuokumā Sandra Marta Grudule skaiteis dzejis tekstus latvīšu i, kai soka poša dzejneica, “sovys babys” volūdā (Teiču pūra apleicīnis latgalīšu volūdys izlūksnē) nu tūpūšuo romana dzejā, kas īsuokts raksteit ar nūsaukumu “Herbārijs”, turpynuots ar “Upe aizskalos”, tok itūšaļt kuortojās zam nūsaukuma “-ība”.
Poša autore soka: “Es zynu, kai maņ byutu juoroksta, kab jums īpasatyktu, tok maņ tam vaira nav laika. Svareiguok ir paspēt pastuosteit munys dzymtys, munys Latgolys, muna pūra i munys paaudzis stuostus i padareit tū piec īspiejis gūdeiguok, nasaudzejūt ni sevi, ni cytus. Ituo romana raksteišona maņ ir ari dzīdynuošonuos – skoborgu raušona, pyužņojūšu rānu atpliesšona, izteireišona, aizšyušona i pīdūšona – myužeigu pīdūšonu.”
“Sandra Marta Grudule roksta hiperealistiskā tīšumā i viereigumā. Juos volūdys energeja i jiuteigums pret nataisneigū voi sovaižū pasauli izstuosta tuos paaudzis stuostu, kurai itūšaļt dzejā tryucs sova bolsa. Juos Dīva nūlīgums palīk par jaunu īelpu lyugšonai, juos suopu klīdzīņs ļaun apsazynuot tū, ka itei paaudze ir cīši dzeiva i spiejeiga radeit. Apvīnojūt sovā dzejā latvīšu i latgalīšu volūdu, ari fonetiski Sandra roda jaunu dzejis laiktelpu, kurā izstuosteit myusu seņču stuostu pavysam nu cyta skotupunkta kai leidz itam. I leidz ar tū dabuot jaunu telpu dūmai, izpratnei, pīdūšonai,” tai par autori stuosta Inga Gaile.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn