Skreine.org: bažas par ministres Druvietes iespējamu interešu konfliktu
January 21, 2014
Darokst kū na viņ
Skreine.org ar bažām sagaida Inas Druvietes nonākšanu Izglītības un zinātnes ministrijas vadībā.
Ina Druviete Latgales latviešiem ir labi zināma ar regulārām un konsekventām antilatgaliskām darbībām, īpaši agresīvi iestājoties pret latgaliešu rakstu valodas saglabāšanas, aizsardzības un attīstības pasākumiem.
Latgaliešu valoda nelielā laikā ir veikusi sarežģītu un dinamisku ceļu – no padomju laikiem, kad latgaliski runājošie tika atklāti diskriminēti (saliedētai padomju tautai nebija nepieciešama vēl viena latgaliešu valoda), līdz šodienai, kad latgaliešu valoda brīvi skan nacionālajā televīzijā un ir ieņēmusi sen pelnītu vietu visas Latvijas kultūras un mākslas laukā, kā arī kalpo kā ikdienas saziņas līdzeklis vairāk kā 150 tūkstošiem Latgales latviešu.
Skreine.org pieļauj, ka, iespējams, Inas Druvietes zinātniskajai darbībai līdzīgā darbība sakņojas padomju laika tēzēs, kurās latgaliešu rakstu valoda komunistiskās ideoloģijas iespaidā tika degradēta līdz nenozīmīgam un nevēlamam dialektam. Pieņemot, ka šāda izpratne par latgaliešu valodu ir ņemta par pamatu Inas Druvietes darbiem valodniecības laukā, jebkuras izmaiņas un uzlabojumi latgaliešu rakstu valodas statusā rada apdraudējumu Inas Druvietes zinātnisko darbu integritātei.
Balstoties uz iepriekšminēto, ir skaidri redzamas interešu konflikta pazīmes – ministrijas vadītajai Inai Druvietei ir jāpilda valsts valodas likums, kurš liek saglabāt, aizsargāt un attīstīt latgaliešu rakstu valodu, taču zinātniecei Inai Druvietei tas varētu nozīmēt apdraudējumu vairāku gadu pētījumu rezultātu ticamībai.
Skreine.org Inas Druvietes nokļūšanu IZM vadībā vērtē kā būtisku apdraudējumu latgaliešu rakstu valodai un latgaliešu kultūrai kopumā. Skreine.org aicina visus labas gribas cilvēkus veikt pasākumus savu iespēju robežas apdraudējuma novēršanai.
Preambulys vareibu lūgā nav gaismys latgalīšim
November 4, 2013
2 komentari
Jau lobu šaļti sabīdreibā īt diskuseja par vajadzeibu pataiseit Satversmis preambulu – papyldynuojumu Latvejys pamatlykumam, kas definātu i precizātu izpratni par tū, kas ir vaļsts, deļ kam itei vaļsts pastuov, kaidys ir tuos pamatvierteibys i styurakmiņi – volūda, latvīteiba, kū golu golā zeimoj jiedzīņs „latvīts” i kai tamā raudzeit „īmaidzeit” Latvejys nalatvīšu pylsūņus i īdzeivuotuojus.
Ir saprūtama vaicuojuma aktualitāte, mes vysi labi pīmynam referendumu par vaļsts volūdu (2012) i kreisūs radikaļu gruobsteišonūs ap Latgolys automomejys vaicuojumu (2012) – aktivutatis kas pasūleitajā realizacejā īt preteimā tam, deļ kuo Latveja tyka dybynuota 1918. godā.
E. Levits ir sagatavejs Satversmis preambulys projektu, nūteik „sabīdriskuo apsprīšona”. I ir vīna līta, kuo es itamā procesā naradzu – es naradzu Latgolai, latgalīšu volūdai i latgaliskumam dereigu ideju lobiešonu.
Jamūt vārā viesturiskū kontekstu, kur Latgolys deputāti „nūbolsova ar kuojom” 1922. godā Satversmis apstyprynuošonys procesā deļ tam, ka baļtiskais vairuokums naļuove īlikt Satversmē F. Kempa īrūsynuotū normu „…Latgales apgabalā par oficiālo valodu tiek atzīta latgaliešu izloksne”, tagad ir lobs moments atsagrīst pi vaicuojuma par latgalīšu volūdys nūstyprynuošonys konstitucejā.
Nav garantejys, ka prīkšlykums tiks sadzierdāts i īlykts preambulā, tok itamā šaļtī vairuok ir runa par latgalīšu nūstuoju itamā vaicuojumā. Myusu dybynuotuojtāvi (Kempam, Trasunam i cytim pyrmskara latgalīšu puorstuovim navaru atrast pīmāruoruoka termina kei amerikaņu „founding fathers”) ar sovu reiceibu Satversmis pijimšonys procesā ir cīši skaidrai nūruodejuši iz tū, ka vaicuojums nav slāgts i tys ir aktualizejams, kod tam byus pīmāruoti apstuokļi. Taidā veidā tagad, itamā šaļtī, naatjaunojūt praseibu par latgalīšu voludys nūstyprynuošonu Satversmē, pošreizejī latgalīšus puorstuovušī deputāti cīši principialā vaicuojumā nūstuotu preteimā tūs uzstuodejumu kontiniutatei, iz kurim Latgola pastateja sovu pasauļaredzīni 1917. godā i turpynova uzturēt pyrmuos republikys laikā. Klusiešona i pasivitāte nu myusu deputātu itamā momentā byutu tulkojama kei legitims apstyprynuojums tam, ka latgalīšim nav nikaidu pretenzeju pret tū, ka latgalīšu volūda Latvejā ir īdzeita folklorys rezervātā, kur degradej izneikšonys virzīnī.
Nasaverūtīs iz myusu puorstuovu pīkluojeigū klusiešonu, prīks ka vysmoz baļtīšu ļaudiskuo dūma ģenerej vaicuojumus par latgalīšu volūdys atrunuošonu preambulā, tai politoloģe Iveta Kažoka sovā blogā guodoj:
“Ko darīt ar … latgaliešu valodu? Vai pienākums aizsargāt latviešu valodu kā vienīgo valsts valodu uzliek iestādēm par pienākumu rūpēties par to, lai latgaliešu valodu tiktu saglabāta (piemēram, mācot to skolās) vai, tieši otrādi, turpināt noskatīties tās iznīkšanā, nostiprinoties latviešu literārajai valodai?”.
Pošreizejais preambulys definiešonys moments ir vareibu lūgs (window of opportunity), kas atsataisa natai bīžai, kab varātu tū ignorēt. Par nūžālu pagaidom latgalīši itamā lugā gaismu naredz.
http://www.lakuga.lv/2013/11/09/viduklis-preambulys-vareibu-luga-nav-gaismys-latgalisim/
http://www.ir.lv/2013/11/13/preambulys-vareibu-lugs-del-latgalisu
Ministru prezidents – vīnuota Latgola var apdraudēt Latvejys naatkareibu.
October 26, 2013
Darokst kū na viņ
Aktualizejūtīs vaicuojumam par kuortejū administratīvū reformu i tymā sakarā idejai par Latgolu kei vīnuotu administrativu vīneibu ar konkretu lāmumu pījymšonys kapacitati Rēzeknī/Daugpilī, gribu vērst viereibu iz 2004. goda tuo laika ministru prezidenta Induļa Emša repliku:
“Kā jūs nesaprotat? Latgale nevar būt viens vien reģions, tas var apdraudēt Latvijas neatkarību.”
Itai… Vīnuota, stypra, atteisteita, puortykuse Latgola ir apdraudiejums Latvejai? Sadaleita, naorganizāta, i nūvuordzynuota Latgola – voi tys ir Reigys uzstuodejums? Voi tys ir izskaidruojums tam, par kū Latgola 20 godus teik turāta nūžālojama bezdorba zonā? Voi par tū Reiga laiku pa laikam kaidam “paduovynoj” pa gobolam Latgolys – Pītuolovu, Krystapiļ, Varakļuonus i.t.t?
Kaidā veidā Latgola apdraud Latveju? Itū vaicuojumu vajai aizdūt i pošam replikys autoram i ZZS pyrms vieliešonom.
***
Materials publicāts 2004. godā laikrokstā “Kurzemnieks”, obrozā radzamuo škārsteikla saite vairs nav sasnīdzama.
Malkolms X ap terminu “negro”. Meditaceja ap “č” vuordu.
July 1, 2012
Darokst kū na viņ
Sešdasmytajūs godūs, segregacejys i diskriminacejys laikā ASV afroamerikanus sauce par “negro”, termins, kas pec byuteibys attīceigajā kontekstā leidzeigs terminam “čangals” (“č” vuords). Kai vins nu pylsūņu tīseibu cīnis sasnīgumim ir ituo aizskarūšuo termina izspīšona nu ASV informativuos vidis.
Sižets, kurā vins nu tuo laiks afroamerikaņu liderim izskaidroj termina byuteibu.
“Negro” ir termins, kas myusim tyka dalykts verdzeibys laikā… Tys nūzeimoj “vergs”. Tys nūzeimoj – taids, kas ir uorpus sabīdreibys – politiskai, ekonomiskai, izgleiteibā i cytaiž. Tys ir vergu laiku termins, kas tyka izgudruots Amerikā, tū izgudruoja cylvāki kas, kas itū terminu dalyka kei birku malnuodainajim cylvākim, kas jim tamā laikā pīderēja taipoš kei monta voi kei lūpi.”
Cytu reizi, kod gribiesi sevi apsaukt par čangali, paguodoj, kas i deļ kuo itū terminu izdūmoja.
Myusu parlamenta vadeituoja – šeļma voi nasapraška?
March 18, 2012
Darokst kū na viņ
Kai mes vysi zynom, Latvejys paralmenta vaideituoja Solvita Āboltiņa (Vīnuoteiba) sovā augstpruoteibā apsauce Latgolys cylvākus, kuri rauga sev i sovai saimei nudrūšynuot maizi iz golda, par marodīrim [1].
Latgalīši protestēja i praseja piec atsavainuošonuoys. Atsavainuošonuos vītā Āboltiņa nūpublicēja kuortejū apceriejumu par tū, kai latgalīšim byutu juodzeivoj pareizai [2].
Itamā goradorbā maenibu dasaista vīna replika:
“Latgale ieņem īpašu vietu Latvijas kopīgajā ainā … ar Latgales novadam raksturīgajām dziļajām reliģijas tradīcijām, un šeit īpaši jāatzīmē Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesīs uzņemšanas svētki Aglonā.”
Jei tagad runoj par Aglyunys svātkim??? Nu tīsys? Kaids ite sakars ar Aglyunu?
Es zynu vaļsti, kur katūļus cīnej i kur Dabasūs uzjimšonus svātki ir oficiali svātki i breivdīna. Nav tuoļi, tepat sūplok. Bruoļim katūļim Litovā vaļsts dūd breivu dīnu, lai jī varātu svātkus nūsvieteit, kai gūdeigim ļaudim pīsanuok. Bet na Latvejā. Bet tys naattur vaļsts augstuokuos amatpersonys gruobsteitis ap itim svātkim sovā demagoģejā.
Par kū līcynoj 15. augusta dasaukšona Āboltiņys retorikā? Voi jei nu tīsys dūmoj, ka eji ir tik gudra i latgaļi ir tik primitivi, ka Bazneicys svātku pīminiešona sevkurā kontekstā izsauks Pavlova refleksu i latgaļi suoks applaudēt? Voi ari tys kuortejū reizi raksturoj tū, cik tuoļi atrasūn 2 pasauļi – Latgola i Reiga, cik moza izpartne vaļstej ir par tū, kas ir Latgola i kai jei dzeivoj? Vysleidza, kas ir īmaslys, myusim ir pamats satraukumam – da itam vaļsts latgaļus ignorēja, tagad suoc pasaruodeit agresiva retorika i pasuokumi, kas nagativai ītekmej Latgolys ļaužu puorticeibu.
[1] http://www.apollo.lv/portal/news/articles/264442/
[2] http://www.diena.lv/latvija/zinas/aboltina-izvairisanas-no-nodokliem-nevar-but-pamats-latgales-izaugsmei-13936464
Nedelis prīca – Viļuma īla
May 28, 2010
2 komentari
Kotram laikam i sabīdreibai ir parodums sovu lobuokūs veiru i sīvu vuordus īkaļt sātu sīnuos, pasaucūt jūs vuordūs īlys.
Kuo tik nav pīredziejs Raiņa bulvārs Preiļūs. Tīpoš sūplok Rancāna īlā dzeivoj lobs draugs. Daugpiļs, pruotā iz reizis Mihoelsa īla, Latinsofts kai Latgolys vins nu IT falgmaņim. Eeeeeh, jauneiba…:)
I te nedelis prīca – staigojūt pa Jurmolu ītiemieju – ni daudz ni moz – VIĻUMA īlu (sveicīņi Jureišam:).
Raudzeju internetā atrast, kas tys par cylvāku bejs i parkū īlu juo vuordā pasauce – nav nikuo… Kaids zyna?
Numura paliktnis “Latgola”
April 24, 2010
4 komentari
Naseņ gadejuos pa dareišonom byut Viļānu pusē. Ītiemieju vīnam puišam foršu numura paliktni.
“Kur dobuoji?”
“Tepat autoveikalā.”
Delfi.lv izjam nu sova foruma latgalīšus aizskarūšu materialu
March 27, 2010
2 komentari
Amerikaņu paruna soka: “Ar laipnu vuordu i bisi var panuokt vairuok kai ar laipnu vuordu…” Tai i pi myusu – tik piec drūšeibys policejys interesis i piec Skreine.org laipna lyuguma Delfi.lv redakceja izjēme nu sova foruma latgalīšus aizskarūšū materialu:
Nalela, bet pateikama uzvara informativajā telpā.
Drūšeibys policeja naatrūn puorkuopuma latgalīšu nūsaukšonā par “deģenerējušu rasi”
March 20, 2010
3 komentari
Drūšeibys policeja ir veikuse puorbaudi par latgalīšim naideigu izsacejumu publikaceju delfi.lv forumā, par kū raksteju ogruok. Kriminalpuorkuopuma naasūt, tok materials “var tikt uzskatīts kā negatīvs attieksmē pret latgaliešiem”. Pagaidam izturam i vērsimīs, kas juks tuoļuok.
Rasistisks uzbrukums latgaļim Delfi.lv forumā
February 7, 2010
17 komentari
Ok, par “latgaļu horoskopim”, kas tīšā tekstā veicynoj stereotipu par latgaļim kai dzārojim, pasasmējom, sok, humors, kū tī kosa meklēt. Tys, ka laiku pa laikam publiskajā telpā kaids nasūdeitai pasaņirgoj par myusu volūdu, ir palics par Latvejys klybuos izklaidis nūzaris standartu, kū mes nazyn kaidu īmaslu deļ pījamam klusejūt. Lai tik škandala nacaltu… Izavaireišona nu konflikta, pīkluojeigi samūceita leidza pasasmīšonuos par jālu, bīžai viņ latgaļa pošcīnu aizvainojūšu jūku ir myusu ģenetiski īprogrammāta taktika, kas ir paleidziejuse cara i komunistu laikus puordzeivuot. Bet, draugi – laiks ir mainejīs. Asam samoksuojuši duorgu cenu par demokrateju i sirdsapzinis breiveibu, ir laiks izlītuot tagadejuo pasauļa vareibys sovā lobā.
Latgaļu volūda i dvēsele nav smīklam. I man žāļ tūs cilvāku, kas tū saprass par vālu. Par kotru nalīteigu jūku tiks “aizmoksuots”, es nu tīsys tycu, ka atīs laiks, kod naveiksmeigs jūceņš par latgalīšim jūkuotuojam beigsīs ar dorba pagaisynuošonu, tīsu i cytom napatikšonom. Bet tys vyss myusu bruoļim puornūvodnīkim, jī ir juovuica, kai vuica kačeišus, kod jī ustobā čiezej.
Vaicuojums par sovejim, par kauneigajim latgalīšim. Kur ir tei rūbeža, kurai juobyun puorkuoptai, lai jyus puorstuotu byut kauneigi i pīkluojeigi, lai jyus skaļai pasaceitu “gona”? Voi zamuok radzamais rasistiskais uzbrukums kaidam nu latgalīšim nav aizskarūšs? Voi es ari itamā gadejumā dzierdiešu kaidu naveiklu i kauneigu “baksteišonūs” ar temu “Daugav’s abas malas…”???
Zamuok radzamais teksts ir napījamams, i, vysdreižuok konfliktā ar lykumu. Ite dorbs attīceigojom īstuodem. Tok vajag skaidri apsazynuot, ka itaids teksts ir kai rezultats tam, ka mes, latgaļi, naasam gona styngrai parodejuši sovu mugurkaulu, naasom gona styprai i agresivai īsastuojušīs par sovu kulturu i volūdu. Nivins myusu nacīneis, cikom mes atļausim sovu dvēseli smīklam volkuot…
Aicynoju vysus aktivai i napuorprūtamai īsastuot pretim kotrai nacīneigai reiceibai pret latgalīšim.
Saita iz konkretū Delfu foruma lopu: http://forums.delfi.lv/read.php?f=64&i=13380&t=13380
lvs_Latn eng_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltz_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn eng_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn eng_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn eng_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn tgl_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lim_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ind_Latn ltg_Latn eng_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn eng_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn eng_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn