4. pasauļa latgalīšu saīts
LATGOLYS SIMTGADIS
KONGRESS
Rēzekne,
Latgola, Latveja
2017. goda 5.–6. maijs
1917. gods ir bejs izškireigs
daudzu Eiropys tautu i vaļstu liktiņūs. Ari Latgolys, kas tūlaik beja Krīvejis imperejis
Vitebskys gubernis sastuovā, sabīdryskī darbinīki nabeidze guoduot par latvīšu
tautys i vaļsts pastuoviešonu i īspiejamajim atteisteibys vierzīnim.
1917. godā nūtykušys daudzys politiskys apsprīdis i saīti, kurūs analizāti
pasauļa procesi, vārtātys sovys tautys izredzis i sovys vaļsts dybynuošonys
īspiejis. Latgolai nūzeimeiguokī ir bejuši divi kongresi Rēzeknē: 26.–27. aprelī
(piec j. st. 9.–10. majā), kurā vodūšuo lūma beja goreidznīceibai i
kurā tyka pījimts viesturisks lāmums atsadaleit nu Vitebskys gubernis i veiduot
vīnu vaļsti ar Vydzemi i Kūrzemi, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys
tautsaimnīceibys, volūdys i ticeibys vaicuojumūs, i 3.–4. decembrī (piec
j. st. 16.–17. decembrī), kur vodūšuo lūma beja strieļnīkim. Ūtruo
kongresa rezultatā tyka panuokts, ka tuo laika treis apriņči — Rēzeknis, Ludzys i Daugovpiļs — teik atdaleiti nu Vitebskys gubernis.
Latgolys apreļa kongress ir vīns nu pyrmūs, kas aktualizej kūpejis Latvejis
vaļsts ideju i sagatavej politiskū i sabīdryski izgleitojūšū platformu Latvejis
vaļsts dybynuošonai 1918. goda 18. novembrī.
Pīmynūt itūs
viesturiski navīnnūzeimeigūs i pretruneigi vārtātūs nūtykumus, teik organizāts
4. pasauļa latgalīšu saīts i Latgolys simtgadis kongress.
Pīsokūt temys i izstruodojūt tezis kongresam,
prosom puordūmuot i nūviertēt sova pasūlejuma aktualitati konkretys nūzaris i
Latgolys regiona atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys,
izgleiteibys, tautsaimnīceibys telpā. Aicynojam aktivi īsasaisteit mierktīceigu
prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys ceļšonai.
Jamūt vārā storpdisciplinarūs pietejumu
pīaugumu i svareigumu ari Latgolys regiona problemu rysynuošonā, gaideisim
pīsacejumu, kurī respektej myusu dīnu zynuotnis atteisteibys tendeņcis i padzilinoj
myusu informieteibu i sapratni humanitarajuos (volūdys, kulturviesturis,
folkloristikys, literaturzynuotnis), socialajuos (regionaluo ekonomika,
demografeja, uzjiemiejdarbeiba, lykumdūšona, drūšeibys vaicuojumi i c.) i
inžinerzynuotnēs (vidis, informacejis tehnologejis, byuvnīceibys i c.).
Kongresā aicynojam pīsadaleit ari politikus i
vysaidu nūzaru praktikus — ar referatim, ar lītyskom temom deļ diskuseju. Īcarāts,
ka Latgolys atteisteibai aktuali zynuotniskī prīšklasejumi meisīs ar naskaidru
voi streideigu vaicuojumu publisku apsprīsšonu, kab kongresa gaitā izstruoduot
i apsprīst rezolucejis pamatpunktus i jū beigt ar konkretim prīšklykumim
tautsaimnīceibys, drūšeibys, kulturys, izgleiteibys, volūdys i plašsazinis
leidzekļu politikys atteisteibai.
Kongresa dorba volūdys — latvīšu, latgalīšu, angļu, krīvu, vajadzeibys gadīnī nūdrūsynojūt tulkuojumu. Kongresā var pīsadaleit ar referatu voi stenda referatu
Kongresa nūtikšonys vīta — 5. majā Latgolys viestnīceiba „Gors“, Piļs īla 4, Rēzekne; 6. majā — Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Atbreivuošonys aleja 115, Rēzekne
–
da 2017. goda 1. februara —
pīsasacejumu pījimšona
–
da 2017. goda 1. marta — organizacejis
komitejis atbiļde par pīsasacejuma i težu pījimšonu voi napījimšonu; organizatoriski
preciziejumi
–
da 2017. goda 1. apreļa — težu
publiciešona (da 3000 rokstu zeimu, īskaitūt atstarpis)
–
2017. goda 1.–7. maijs — pasauļa
latgalīšu saīts
–
2017. goda 5.–6. maijs — kongress
–
da 2017. goda 1. septembra — rokstu
padūšona kongresa materialu kruojumam
–
2017. goda oktobris — kongresa rokstu
kruojuma izdūšona
–
2017. goda
27. oktobris–2. novembris — VII Letonikys kongress i
10. storptautyskuo latgalistykys konference, Latgolys simtgadis kongresa
kruojuma prezentiešona
Kongresa organiziešonys komiteja:
Dr. sc. ing. Edmunds
Teirumnīks — RTA rektors, Latgalīšu kulturys bīdreiba (prīšksādātuojs)
Dr. philol. Ilga Šuplinska — RTA profesore, Latgalīšu kulturys bīdreiba (prīšksādātuoja vītneica)
Dr. philol. Lideja Leikuma — LU profesore
Dr. biol. Arvids Barševskis — DU rektors
Dr. hist. Henrihs Soms — DU asociatais profesors
Dr. habil. art.,
Dr. hist. Jurs Urtāns —
LKA profesors
Dr.habil.art. Ojārs Spāreits — Latvejis Zynuotņu akademejis prezidents, LMA profesors
Dr.habil.
sc. pol., Dr. iur. Tuolavs Juņdzs — LU profesors, Latvejis
Zynuotņu akademeja
Dr.sc.comm. Mārtiņš Kaprāns — KM, kulturys
ministris padūmnīks
Karina Pētersone — 12. Saeimys administracejis
generalsekretare
Dr. oec. Sandra Ežmale — RSEZ puorvaļdis vadeituoja
Agris Bitāns — zvārynuots advokats
Māris Bozovičs — Latgolys regiona atteisteibys agenturys
direktors
Veronika Dundure — Latgalīšu volūdys, literaturys,
kulturviesturis asociacejis nūdybynuojuma vaļdis prīšksādātuoja
Kongresa organiziešonys komitejis gūda bīdri:
Juoņs Buļs — Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups
Juoņs Streičs — kinorežisors, muokslinīks
Anna Rancāne — dzejneica, žurnaliste
Anna Eglīna — Fraņča Trasuna
muzeja „Kolnasāta“ organizātuoja i veiduotuoja, kulturys
darbineica
Pīters Keišs — pyrmuo pasauļa latgalīšu saītu
organizātuojs, sabīdrysks darbinīks
Juoņs Eļksnis — Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys
vadeituojs
Pīteikuma anketys veidlopa atrūnama: https://goo.gl/NrVhCV (LTG)
Pīteikumus kongresam prosom aizpiļdeit
elektroniski sātys lopā da 2017. goda 1. februāra
ltg_Latn ltg_Latn deu_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn jav_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn deu_Latn lim_Latn pol_Latn isl_Latn ltg_Latn ltg_Latn azj_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn dan_Latn eng_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn