“Kolnasāta” 13. julī
Iz “Kolnasātu” gostūs itūnedeļ atguojuse Ludzys nūvoda Turisma i informacejis centra vadeituoja Līga Kondrāte. Jei it ari Latgolys turisma asociacejis „Ezerzeme” vaļdis prīšksādātuoja. Gaška pastuosteis par turisma īspiejom Latgolā – niu itamā vosorā i ari par planim iz prīšku.
Reportažā stuosts par tū, kai nūteik sadarbeiba storp Preilim i Lītovys piļsātu Utenu. 29. junī Preiļu parka estruodē Latvejis-Lītuvys puorrūbežu programys projekta „Baltais putns” laikā nūtyka Latgolys i Augšzemis Dzīšmu i deju festivals. Jau nu paguojušuo goda marta Preiļu i Utenys piļsātys organizej kūpeigus pasuokumus, vuicuos vīns ūtra daņčus, dzīsmis, skaņdarbus i īpasazeist ar amatnīceibys tradicejom. Itys festivals ir na viņ projekta leluokais pasuokums, jū iz prīšku dūmoj reikuot kotru godu. Reportažā skaņ intervejis ar projekta vadeituoju nu Preiļu piļsātys Sanitu Meļko, projekta idejis autoru Aļbertu, projekta vadeituoju nu Utenys piļsātys, kai ari festivala dalinīkim.
Vuordineicā Ilze Sperga narunuos par sīna laika romantiku, bet itūnedeļ nūskaiteis vasareigu fragmentu nu sova stuosta, kas itūgod publicāts bārnu kruosojamā gruomoteņā „Munā Sātā”. Stuosts ir par tū, kai moza meitine Īva dzeivoj lauku sātā ar vysaidim kustūnim i sovu saimi, kai jim vysim īt vosorā.
Zinis eisumā
Nūsasliedzs „Rēzeknis Kulturys i turisma centra” uorpus kuortys izsludynuotais Mozūs kulturys i turisma projektu konkurss. Atbaļsteitajim projektim daškiertais finansiejums ir 2500 latu. Komiseja nūleme atbaļstiet četrus projektus. Kai pyrmais ir 10. Storptautyskais akordeonistu pleners „Jūrmala-Rēzekne 2013”, kas veicynuos akordeonistu pylnveiduošonūs i muziciešonys prasmi. Ūtrais projekts ir „Atklātā stunda – teātra meistarklase” ar mierki izveiduot originaldorbu – īstudejumu, kas akcentej latgalīšu volūdys nūzeimi i kurā atskaluotu dzīšmu i danču tradicejis Latgolā. Trešais projekts ir myusu dīnu daņču izruode „Dejojošais kuģis” ar mierki sataiseit augsta leimeņa pyrmū myusu dīnu daņču izruodi ar dažaidym stylim i žanrim. Catūrtais projekts ir postfolklorys grupys „Rikši” diska izdūšona.
Nu 2. juļa Latgolys Centraluos bibliotekys laseituovā apsaveroma Daugovpiļs Universitatis magistranturys studentis Rasmys Kaziis muokslys dorbu izstuode „Iztēle”. Rasma Kazia dzymuse Olyuksna nūvodā, itūšaļt studej Daugovpilī. Jei skaita, ka iztēle ir dūmys, sajiutys, situacejis, nūtykumi, kas, sovā storpā īsadorbojūt, puortūp par tālim. Juos dorbūs radzami kai sirrealistiski, tai dobys motivi.
Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejā apsaveroma izstuode „Roberts Spalvis. Atgriešanās”. Muokslinīks dzims Kruoslovys pogostā. Juo īceinītuokūs temu lūks ir dobys ainovys, klusuos dobys, paziņu, tyvinīku i politiku portreti. Spalvis gleznoj ari seņ izamainejušys ainovys nu vacu malnboltūs fotografeju.
19. julī Reigā, tierdznīceibys centrā ZOOM Moskovys īlā 400, nūtiks Latgolys tematiskūs cīmu ceļojūšais tiergs. Tymā nu 1 stuņdis dīnā leidz 9 stuņdem vokorā tiergavuosīs Latgolys mozī uzjiemieji, ražuotuoji i amatnīki.
Ontans i Anne aicynoj gostūs da seve iz Latvejis mozuokuo nūvoda – Baļtinovys nūvoda – svātkim 27. julī. Byus kai pīpyušamuos atrakcejis bārnim i amatnīku izstuode i tierdzeņš, puču kompoziceju taiseišona, tai sportiskys aktivitatis – foto orientiešonuos saceņseibys, futbola mačs, īlu vyngruošonys šovs i c. Byus ari Ontana dzeda duorgumu skreinis mekliešona, kai ari cytys izdareibys kūpā ar Ontanu i Anni. Svātku nūslāgumā – bals ar grupu „Otto”.
Raidejuma komanda: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča i Ilze Sperga.
Ka raidejums nasuoc skanēt automatiski, tod klausīs ITE.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn