Maija Ārena »
Svātceļuojumi iz Aglyunu – jau nu 18. godu symta
Nu pyrmsuokumu leidz 1940. godam Aglyuna kai katuoļu svātceļuojuma mierkis pazeistama nu bazneicys i klūstera izceļšonys. Svātceļnīku skaits pīauga pamozom, i tai tys turpynuojuos ari 19. godu symtā i 20. godu symta suokumā. Saleidzynojūt,Skaiteit vaira »
Pāvests Juoņs Puovuls II i Aglyuna
1993. gods beja nūzeimeigs Latvejis dzeivuotuojim, partū ka tys beja puormaiņu laiks – vēļ pošys suokys piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys. Goreigajā jūmā itys gods eipaši nūzeimeigs beja katuoļticeigajim. 1993. goda vālā vosorā Rūmys pāvests pyrmūSkaiteit vaira »
Anspaku muižys medeibu piļs
Preiļu zeme jau nu 1376. goda beja Borhu dzymtys puorvaļdē. Nu 1376. da 1561. godam Preili ītylpa Livonejis ordiņa daļā i kai lieņs pīderēja Livonejis ordiņa vasaļu grafu Borhu dzymtai. Piec 1561. goda senejuos eipašuma tīseibys izSkaiteit vaira »
Leivuona stykla viesture
Kod teik pīmynāti stykla izstruoduojumi Latvejā, pruotā īt Leivuons ar sovu stykla fabriku. Sovu statusu i atpazeistameibu Leivuona stykla fabrika Latvejā ir nūstyprynuojuse tikpat nūtureigi kai Eiropys leiminī Venecejis voi Bohemejis stykla izstruoduojumi. LiteraturāSkaiteit vaira »
Pīters Jurceņš – policists ar dzejnīka dvēseli
Latgola var lepuotīs ar daudzim daudzpuseigim cylvākim, kuri sovā dzeivē dorbuojušīs vysvysaiduos jūmuos. Pavysam nūteikti vīns nu itūs cylvāku ir dzejnīks i policejis darbinīks Pīters Jurceņš. Jis sovu darbeibu ir izvierss na tik Latgolā,Skaiteit vaira »
Leiksnys meteorits
1820. goda 12. julī (piec vacuo stila 30. junī) skaidrā laikā piecpušdīnē atskanēja pārkiuņa gruovīņam leidzeigs trūksnis. Ar itū trūksni tyka īvadeita vīna nu nūzeimeiguokajom 19. godu symta nūtikšonom, kas sovu nūzeimi nav pagaisynuojuseSkaiteit vaira »
Rēzeknis staraveri
Vysvaira staraveru kūpīnu ir Latgolā. Vīna nu tom jau nu 19. godu symta atsarūn Rēzeknē. Staraveru skaits Rēzeknē strauji pīauga reizē ar piļsātys atteisteibu, kū veicynuoja 1836. godā izbyuvātuo Varšavys–Pīterpiļs šoseja, kai ari tys, ka dzeļžaSkaiteit vaira »
Marija Andžāne – daiļruneiguo latgalīte
Marija Andžāne ir vīna nu īvāruojamuokajom latgalīšu rakstneicom, kura sovu darbeibu plaši izpauduse i Latvejis Republikys laikā 20. gs. 20. i 30. godūs, i ari vāluok trymdā. Pādejī juos dorbi izguojuši jau piec rakstneicys nuovis – IlgysSkaiteit vaira »
Piļskolns, iz kura pušdīņuojs Napoleons Bonaparts
Piļskolni ir vīni nu vysradzamuokajim arheologejis pīmineklim, i tī atsakluoj sevkura Latvejis nūvoda ainovā. Itūšaļt Latvejā ir 475 piļskolni, kas ir sajāmuši vaļsts aizsorguojamuo pīminekļa statusu. Vīns nu taidu piļskolnu atsarūn Daugovpiļs nūvoda KalkunuSkaiteit vaira »
Kapleica ar breinumu
Latgolys kulturys montuojums ir boguots ar daudzom, dažaidom i cytu par cytu interesantuokom religiska rakstura ceļtnem. Pavysam drūši var saceit, ka par kotru nu tom var pīraksteit eisuoku voi garuoku stuostu, kurā atsakluotu naSkaiteit vaira »
Luterticeibys pyrmsuokumi Latgolā
Reformaceja i leidz ar tū evaņgeliskais luterisms Latgolā īguoja jau 16. godu symtā. Itymā laikā nūtyka zemu revizeja i daļu nu atsavynuotajom zemem nūdeve bejušajim Livonejis muižnīkim, kurim beja spieceiga protestantiska identitate. Laikā, kod nūsadybynuojaSkaiteit vaira »
Stanislavs Kambala – nu zemnīka dāla da bankys prezidenta
Stanislavs Kambala (1893–1941) nūteikti ir vīna nu Latgolys viesturis daudzpuseiguokūs personeibu. Jis dorbuojīs jūmuos, kas skar i kulturys, i izgleiteibas, i politikys, i finanšu, i ari militarū sferu. Viesturē jis īguojs kai vīneigais LatgolysSkaiteit vaira »
Feimaņu krysta nesiejs
Natuoli nu Rēzeknis atsarūn Feimaņu cīms, kurā ceļuotuoju skatīni pīsaista Feimaņu sakralais ansamblis – dīvanoms, krucifikss “Krysta nesiejs” i kapela. Feimaņūs atsarūn vīna nu vacuokajom Latgolā atrūnamajom kūka dīvanomu ākom. Myusu dīnuos radzamuo āka suoktaSkaiteit vaira »
Aglyuna pyrms bazilikys
Aglyuna – vīta, kuru sauc par Latvejis golvonū kristīšu svātvītu, tei kotru godu puļcej tyukstūšom cylvāku na tik nu Latvejis, bet vysa pasauļa. Aglyunys atteisteiba beja cīši saisteita ar bazilikys i klūstera ceļtnīceibu itamāSkaiteit vaira »
lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn epo_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn