Vineta Vilcāne »
Pa latgalīšu pādim. Atašīne
Roksta autoris: Ligija Purinaša, Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv. Karteitis: Edeite Husare Kur suocās i beidzās Latgola, kaidi ir Latgolys rūbeži? Atbiļde iz itim vaicuojumim nav vīnnūzeimeiga. Dažaidu reformu rezultatā Latgolys rūbeži tykuši mātuoti, paradoksaliSkaiteit vaira »
Latvejis muzykys zvaigzne – latgalīte Helena Ersa-Kozlovska
Roksta autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Latgolā ir dzymuši daudzi izcili muziki, kuru vuordi zalta burtim īraksteiti Latvejis muzykys viesturē. Ite var minēt operdzīdūni Tāli Matīsu, komponistu Juoni Ivanovu, tango karali Oskaru Stroku, kai ariSkaiteit vaira »
Latvejis karūga kruosys mynātys Atskaņu hronikā. Kas tī raksteits?
Roksta autore: Vineta Vilcāne Sorkonboltsorkonais karūgs – Latvejis vaļsts simbols rodīs leidz ar latvīšu naceju. Karūgs kai latvīšu simbols pasaruoda jau ap 1870. godu, kod sorkonboltsorkonuos kruosys suoce lītuot latvīšu studenti Tērbatā, niulinejā Tartu,Skaiteit vaira »
Ar rūku saraksteituos gruomotys latgaliski – Latvejis kulturys fenomens
Autore: Vineta Vilcāne Latgaliski raksteitajam vuordam nikod nav kluojīs vīgli. Eipaši smogi beja Latiņu drukys aizlīguma godi. Laikā nu 1865. līdz 1904. godam bejušajuos Pūlejis teritorejuos, tymā skaitā Latgolā, beja līgts īspīst i izplateitSkaiteit vaira »
Latvejis Radejā skanēs pīci stuosti par “Latgolys Muorys” pīminekli
Nu šudiņdīnys pīcu dīnu garumā Latvejis Radejis pyrmajā programā skanēs pīminekļam “Vienoti Latvijai” aba “Latgolys Muorai” veļteita rubrika. Latgolys atbreivuošonys pīminekli “Vienoti Latvijai” tauta īsaukuse par “Latgolys Muoru”, tys klivs na tikai par Rēzeknis,Skaiteit vaira »
Pasaulī vīneigajam latgaliski rokstūšajam portalam 10 godi
Itamuos dīnuos paīt 10 godu nu tuos šaļts, kod dorbu suoce Latgalīšu kulturys ziņu portals LaKuGa.lv. Bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izveiduotais portals godu laikā ir pīdzeivuojs vairuokys puormainis, mainejīs tuo vizualais izskots i portala veiduotuoji, tokSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
Reigā seminarā runuos par latgalīšu volūdu
10. aprelī Reigā nūteikūšajā storptautiskajā seminarā “Jaunie valodas lietotāji Latvijā: valodu izglītības politika integrācijai un saliedētībai” runuos par latgalīšu volūdu, i tū, kas motivej tū apgiut. Seminara mierkis ir informēt i diskutēt par vaicuojumim,Skaiteit vaira »
Stuostu cyklā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi
Desmit stuostu garumā Latvejis Radejā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts izveidē. Latvejis RadejisSkaiteit vaira »
Iz prīšku latgaliskais raidejums “Kolnasāta” skanēs nu Rēzeknis
Ar 2017. godu byutiskys puormainis pīdzeivoj Latvejis Radejis latgaliskais raidejums “Kolnasāta”, iz prīšku tū veiduos Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studejā i tam byus jauns vadeituojs – muzikis Ēriks Zeps. Jau itymā sastdīnē, 7. janvarī,Skaiteit vaira »
Kolnasāta 5. novembrī
Latgali voi latgalīši? Kai saukt myusu dīnu cylvākus, kurī runoj latgaliski? Sarunuos, televizejā, radejā i drukavuotajūs medejūs obejus vuordus mādz lītuot kai sinonimus, tok, kai sovā komentarā skaidroj viesturneica Vineta Vilcāne, storp tim irSkaiteit vaira »
Komentars: Par latgalīšu ezoteriskū literaturu
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Latvejā cylvākim pateik skaiteit ezoteriskū literaturu, gruomotys par paralelim pasaulim i senejom civilizacejom, čakru atvieršonu, svātvītom, kuruos var pīdzeivuot atkluosmis i sajust energejis, i tamleidzeiga satura saceriejumus. Par ezoteriskū literaturuSkaiteit vaira »
Kolnasāta 4. junī
Kaids sanskritam sakars ar latgalīšu volūdu? Reigā nūteik lekcejis latvīšu i krīvu volūdā, kuruos tū skaidroj. Itū lekceju autors izdevs ari gruomotu, kuruos nūsaukumā Latgolys dzeivuotuoji saukti par “nūlīgtū civilizaceju”. Renāte Lazdiņa runoj arSkaiteit vaira »
Kolnasāta 13. februarī
Britu raidsabīdreiba BBC ruodeja televizejis kinu “World War Three: Inside The War Room”, kurymā modelāts Krīvejis uzbrukums Latvejai i kūdulīrūču izmontuošona Baļtejis vaļstīs: Latgolys piļsātā Daugovpilī ībryuk Krīvejai lojali spāki. Nūtikšonu atteisteiba rysynojās leidzeigaiSkaiteit vaira »
lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn