27. februarī myužeibā nūguojuse izcyluo latgalīšu teicieja, Rekovys etnografiskuo ansambļa dybynuotuoja Margarita Šakina.
Margarita Šakina (Šaicāne) dzymuse 1926. goda 13. martā Bolvu rajona Susuoju pogostā. Dzīduošonys prīcu jei montuojuse nu muotis, kura bejuse tautys teicieja i naizsmeļama dzīšmu pyura globuotuoja.
1980. godā Margarita dybynuojuse Rekovys etnografiskū ansambli, bejuse tuo pyrmuo vadeituoja i prīškdzīduotuoja, piec puorsaceļšonys iz Ūgri 1986. godā jei dzīduojuse korī “Artava”, kūpā ar tautys muzykys grupu “Rasa” pīsadalejuse Latvejis kulturys dīnuos Francejā.
Ostoņdasmytajūs godūs suokusēs Šakinys dzīduotūs melodeju pīraksteišona. Juos bolsa īroksti atrūnami Latvīšu folklorys kruotuvē, kai ari Latvejis i uorvaļstu folklorys pietnīku arhivūs.
Nūviertejūt teiciejis īguļdeju Latvejis kulturā, 2006. godā tyka izdūts kompaktdisks “Caur sirdi debesīs”, kurā dzierdama 21 dzīsme nu četrom dažaidom kolekcejom, suocūt ar 1983. goda īrokstim, kas atrūnami Latvejis Vaļsts kinofotofonodokumentu arhivā, 1990. goda Māra Jansona īskaņuojumi, kas globojās Tautys muzykys centra arhivā, Mārtiņa Boiko i Gitys Lanceris veiktī īroksti, kas atrūnami Latvejis Radejis fonotekā, kai ari 2005. godā Latvejis Radejis studejā topušī īroksti. Albumā īkļautais materials pamatā atsatīce iz dzīduošonu tolkuos i kuozuos, bet beja īkļautys ari dzīsmis par sadzeivi i treis katuoļu goreiguos dzīsmis.
Margarita Šakina beja Vaļsts Kulturkapitala fonda myuža stipendiate, 2001. godā sajāmuse Lelū folklorys bolvu par myuža īguļdejumu. 2007. godā jei sajēme Atzineibys krystu par nūpalnim Latvejis vaļsts lobā.
Atsavadeišona nu Margaritys Šakinys nūtiks 8. martā 12 stuņdēs Ūgris piļsātys kopu kapličā.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn