STARPTAUTISKAIS MASKU TRADĪCIJU FESTIVĀLS
norisināsies 2019.gada 16.-17.februārī Ventspils novadā
Starptautiskais masku tradīciju festivāls fb
Starptautiskais folkloras festivāls BALTICA
Pirms postfolkloras festivāla “Gaviles” galvenā koncerta, visiem interesentiem būs iespēja apmeklēt bezmaksas iegavilēšanas koncertus.
Improvizācijas meistarklase ar Danu Indāni, kā arī koncerts ar grupām "Balssbalss" un "Jāņoga" - 23. martā “Kalnciema kvartālā”; koncerts ar grupām “Teikas muzikanti“ un “Skandi“ - 28.martā, Alus darbnīcā “Labietis”.
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs aicina uz pavasarīgu Lielās dienas sagaidīšanu 18. martā no 12.00 līdz 16.00.
Šo svētdien, 18. martā, no plkst. 11.00 līdz 13.00 Kultūras un tautas mākslas centra “Ritums” filiāles pagalmā Ieriķu ielā 43A notiks Lielās dienas sagaidīšanas svētki “Spīdi nu, saulīte!”. Ieeja pasākumā bez maksas.
Pirmais Latvijas postfolkloras festivāla Gaviles iegavilēšanas pasākums – 16.martā plkst. 19.00, kafejnīcā Spiikiizi!
Sarunas par postfolkloru ar etnomūziķi Ēriku Zepu. Uzstāsies postfolkloras grupa Daba San!
Jau VII gadu Spīķeru koncertzālē 6.aprīlī norisināsies postfolkloras festivāls "Gaviles" ar šī gada tēmu - "Pa Saulei" .
Postfolkloras grupa "Daba San" aicina uz "Puzurpasaku" - muzikālu un latvisku Ziemassvētku stāstu ģimenēm. Koncerts notiks otrdien, 19. decembrī, plkst. 19:00 Rīgas Tehniskās universitātes Mazajā zālē (Kaļķu ielā 1).
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs aicina uz līksmām Ziemas saulgriežu svinībām un Bluķa vakaru 17. decembrī no 13:00 līdz 17:00. Svinību viesiem būs iespēja izzināt sezonālas tradīcijas, piedalīties bluķa vilkšanā un radošajās darbnīcās, dziedāt, dejot un iet rotaļās kopā ar folkloras kopām, kā arī nobaudīt karstu tēju un Ziemassvētku garšas pie ziemīga ugunskura.
Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs ielūdz uz Mārtiņa dienas svinībām 12. novembrī no 12:00 līdz 16:00. Lielajiem un mazajiem svētku viesiem būs iespēja piedalīties maskoto gājienā, ļauties jestriem dančiem kopā ar folkloras kopām, gatavoties ziemai ar sezonālām darbnīcām, apskatīt košo gaiļu izstādi, izmēģināt veiksmi umurkumurā un, protams, nobaudīt Mārtiņdienas gardumus.
Sestdien un svētdien Viļakas novada Upītē notiks tradicionālās dziedāšanas meistarklases, kuras vadīs etnomuzikoloģe Zane Šmite. Svētdien, 22. oktobrī, 14.00 uz atklāto meistarklasi aicināts ikviens interesents.
28. decembrī Vileks nūvodā tiks pīmynāts dzejnīks, nūvodpietnīks i folklorists Ontons Slišāns. 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs tiks īsvieteits Ontona Slišāna pīmineklis, bet 14.00 stuņdēs Upītes tautys nomā nūtiks dzejnīka 65 godu jubileja atceris pasuokums “Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.
Ontons Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī Bolvu rajona Škilbānu pogosta Stabļovys cīmā. Jis īgivs daudzpuseigu izgleiteibu – Bulduru Duorzkūpeibys tehnikumā īgiuta duorzkūpa i biškūpa kvalifikaceja, piečuok jis vuicejās gleznīceibu i grafiku Moskovys Muokslys tautys universitātē, kai ari studieja Latvejis Lauksaimisteibys akademejā Jelgovā, kliustūt par diplomeitu agronomu.
Vysu sovu myužu Ontons Slišāns veļtiejs nūvoda tradiceju apzynuošonai, nūvodnīku pīminis saglobuošonai, kai ari latgalīšu volūdai.
Nu 1995.goda Ontons Slišāns vadeja Upītes biblioteku, pats piec sovys iniciativys izveiduojs Upītes kulturviesturis muzeju, kura fondi ir poša Ontona savuokti i sakuortuoti. Jis ari ir savuocs i pīrakstejs folkloru i gareiguos dzīsmis Škilbānu i Baļtinovys pogostā, kai ari bejs Rekovys i Upītes etnografiskuo ansambļa dybynuotuojs i Upītes etnografiskuo ansambļa vadeituojs. Ontons kotru godu eistynuoja vairuokus vierīneigus kulturys projektus, kas iznese Upītes vuordu vysā Latgolā, Latvejā i pat uorpus Latvejis rūbežuom. Vīns nu taidim projektim ir meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes uobeļduorzs”, kurs ir leluokais i vacuokais latgalīšu festivals. Taipat lels dorbs tyka īguļdeits organizejūt folklorys svātkus, Mikeļa Bukša ikgadejū pīminis pasuokumu 1. junī Plešovys cīmā i cytus pasuokumus.
Ontons Slišāns sarakstejs 30 gruomotys i bārnim, i pīaugušajim; leluokuo daļa nu tuom ir latgalīšu volūdā. Jū var skaiteit par vīneigū dzejnīku, kurs ari bārnu literaturu rakstejs latgaliski.
Ontona Slišāna dzeivis laikā pādejuo izdūtuo gruomota „Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana” ir kai sova veida pīmineklis Slišāna dorbam latgalīšu volūdys i Latgolys kulturys lobā.
Juopīmiņ, ka Ontons na tikai raksteja pats, bet jau nu 1991. goda izdeve ari cytu autoru gruomotys.
Ontona Slišāna dorbs tyka nūvierteits ar daudzim apbolvuojumim. 2000. godā jis tyka apbolvuots ar Lelū folklorys goda bolvu, 2007. goda Dzejis dīnuos sajiema apbolvuojumu par izcylu davumu regionalajā literatūrā i par lobuokū nūvoda dzejis kruojumu “Tītupats”, 2009. godā sajiema “Boņuka” bolvu kai goda kulturys darbinīks.
2008. godā VKKF padūme Slišānam daškeira myuža stipendeju, i Ordeņu kapituls apbolvuoja dzejnīku ar V škirys Atzineibys krystu.
Cīši lela nūzeime Ontona Slišāna dzeivē beja juo saimei – sīvai Irēnai, bārnim Annelei, Lienītei, Andrim i Mārītei, kai ari mozbārnim, kuri niu jau ir divpadsmit.
Ontons Slišāns myužeibā nūguoja 2010. goda 15. decembrī.
Lai ari paguojuši jau treis godi kūpš Ontons Slišāns nūguojs myužeibā, jis vysod paliks Latgolai sovūs dorbūs. Ontona īdybynuotuos tradicejis nikur nav pagaisušys. Tāva īsuoktū dorbu Upītē turpynoj juo dāls Andris, kurs niu ir Upītes tautys noma i jaunīšu folklorys kūpys vadeituojs, reikojūt arī Ontona Slišāna aizsuoktūs pasuokumus. Taipat dzejnīka vuordam pagaist naļaun Latgolys folklorys vuokuma konkurss “Apleicīne”.
Dzejnīka meitys tāva pīmiņai izveiduojušys lopu socialajā teiklā Facebook, kur sevkurs interesents var īsapazeit ar Ontona Slišāna dzeivi, dorbu i idejom: facebook.com/antons.slisans.
Ziņu sagataveja: LaKuGa
Balta sēd Veļu māte
Baltābola kalniņā;
Visapkārt baltas puķes,
Klēpī baltas villainītes.
>>> <<<
lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn lus_Latn lvs_Latn lvs_Latn unk