“Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode škārsteiklā i LTV
Roksta autors: portals lakuga.lv
27. aprelī škārsteiklā i 2. majā Latvejis Televizejā pyrmizruodi pīdzeivuos jaunuokuo latgalīšu dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda”. Tei stuosta par dažaidu Latvejā pastuoviejušu poltiskūs režimu attīksmi pret latgalīšu volūdu i ceņtīnim īrūbežuot juos lītuojumu laika periodā nu 1920. leidz 1960. godam.
Pylnmetražys dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” izstuosta Latvejis viesturē mozuok zynomus nūtykumus i atkluoj damierstus, bet varbyut ari apzynuotai aizmierstus faktus, kas paruoda politiskūs režimu attīksmi pret Latgolys latvīšim i latgalīšu volūdu. Filma ari atkluoj latgalīšu liktiņus i jūs veikumu ceiņā par sovys volūdys saglobuošonu, reizem ari bezdarbeibu, īspieju naizmontuošonu i pošu klaidys. Dokumentalais stuosts suocās ar 1920. godu, kod piec uzvarys Naatkareibys karā Latgolā beja īsastuojs mīrs i saguoja Satversmis sapuļce, i nūsaslādz ar 1960. godu, kod okupātajā Latvejā tyka puortraukta desmitgadem pastuoviejušuo īspīddorbu izdūšona latgaliski.
“Dokumentaluo filma “Laiki. Cylvāki. Volūda” aptver 40 godus ilgu laika pūsmu. Taišni itymā laika pūsmā var rast daudzys atbiļdis iz vaicuojumim, parkū ar tevi, ar mani, ar puorejim latgalīšim ir nūtics taišni tai, kai ir nūtics. Parkū mes asam taišni tī, kur mes asam,” soka filmys producents i režisors Arņs Slobožanins.
Kai atzeist A. Slobožanins, filmu nav vīgli vērtīs, tei ir pīsuotynuota, daudzškautnaina i skorba. Filmys veiduotuoji aicynoj tū nūsavērt sevkuru latgalīti i Latvejis īdzeivuotuoju, kab lobuok izprostu latgaliskuma sarežgeitū viesturi, latgalīšu vēļmi lītuot sovu volūdu i praseibu latgalīšu volūdai īruodeit pīnuoceigi vītu šudiņdīnys Latvejā.Filmys “Laiki. Cylvāki. Volūda” pyrmizruode byus 27. aprelī, Latgolys kongresa dīnā, 19.00 stuņdēs škārsteiklā, bīdreibys “Latgolys Producentu grupa” kontūs Facebook i Youtube: https://ej.uz/LPGFacebook i https://ej.uz/LPGYoutube. Sovukuort televizejis pyrmizruode byus 2. majā 12.30 stuņdēs LTV1.
Dokumentaluo filma ir veļteita dzīsminīkam i latgalīšu rūkroksta gruomotnīceibys puorstuovam Andryvam Jūrdžam, gūdynojūt izcylū latgalīti 175 godu jubilejā. Filma veiduota latgalīšu volūdā, bet tai byus daīmami subtitri latvīšu literarajā volūdā i angļu volūdā.
Filmys idejis autors i leidzproducents ir ASV dzeivojūšais latgalīts, mecenats i Latvejis gūda konsuls Teksasys štatā Pīters Aloizs Ragaušs. Režisora i producenta pīnuokumus veics Arņs Slobožanins, kurs ari īprīkš veiduojs Latgolys viesturei veļteitys filmys. Par video, skaņu i montažu ryupiejīs Ivars Utināns. Filmys stuostu papyldynoj ekspertu – Lidejis Leikumys, Valtera Ščerbinska, Henriha Soma i Valentina Lukaševiča komentari. Sovu rūku viesturiskuo stuosta topšonā dalykuši ari Guntis Rasims, Māris Susējs i Teņs Bykovskis.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn