Dzims 1951. goda 6. decembrī Latvejis PSR Abrenis rajona Rekovā. Tāvs i muote kolhoznīki.
Vuicejīs Bolvu rajona Iergļu pamatškolā (1959–1963) i Rekovys vydškolā (1963–1970). Beidzs LVU Svešvolūdu fakultati
(1975), dabojūt filologa, angļu volūdys i literaturys školuotuoja kvalifikaceju. 1984.–1987. godā vuicejīs LVU
aspiranturā (pedagogejis viesture i teoreja).
Struodovs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys internatškolā par angļu volūdys školuotuoju (1975–1989). Bejs
laikroksta„SkolotājuAvīze“pastuoveigais korespondents (1985–1990).
Atmūdyslaikā bejspar Latvejis Tautys frontisBolvu rajona nūdalis atbreivuotū prīkšsāduotuoju (1989–1990). 1990. godā
īvālāts par LR AP deputatu. Darejs Uorlītu komisejā iTautys izgleiteibys, zynuotnis ikulturys komisejā, kai ari
Latgolys dorba grupā. Par bolsojumu 1990.goda4. majā par Naatkareibys deklaraceju apbalvuots ar III škirys Treju
Zvaigžņu ordeni (2000).
Nu1994. godada2005. godaapreļastruodovs LR Naturalizacejs puorvaļdis Uorejūs sakoru daļā.Nu2005. godaapreļa struodovs
Tulkuošonys iterminologejis centra Eiropys Savīneibys icytu storptautyskūs tīseibu aktu tulkuošonys nūdaļā par
redaktoru; ar 2009. godajanvari Ar NATO darbeibu saisteitu tīseibu aktu tulkuošonys nūdaļā par redaktoru. 2011.
godajanvarī puoguojadorbā iz Reigys dūmis Uorlītu puorvaldi, kur bejaprojektu koordinātuojsStorptautyskuos
sadarbeibys i koordinacejis nūdaļāda 2012. godanovembra.
Ir daudzu gruomotu autors voi leidzautors. Dažaidūs laikrokstūs ikruojumūspublicejs ap 500 rokstu latvīšu, latgaļu,
krīvu, angļu i franču volūdā. Jam irap 90 tulkojumu, kas publicāti dažaidūs laikrokstoūs ivairuokuos gruomotuos i
pīcuos atseviškuos brošuruos.
Izjymts ASV Nacionalajā geografu bīdreibā (1978), a 1995. godā Pasauļa verbaluos agresejis bīdreibā „Maledicta“i
bīdreibā „Amici Linguarum“(„Volūdu draugi“).
Kruoj ābecis. Kolekcejā ir apmāram 10 290 ābeču nu 222zemēm1180volūduos.
Ābeču izstuodis atkluošonāar Bolvu Nūvoda muzeja dareituojom (1998)
Bolvu nūvoda Tiļžysvydškolys
muzejāgruomotys „Volūdu breineigaispasauļs“(Reiga, Raudava, 2004)atkluošonys pasuocīnī(2004)
2006. godā Salonikūs (Grīkeja)
nūtyka muna ābeču izstuode. Īlyugumā iz ābeču izstuodisatkluošonuiafišāirlītuotagruomotys „Valodu brīnumainā
pasaule“vuoka biļde.
Pi bibliotekys Salonikūs
(Grīkeja), kurānūtyka ābeču izstuode(2006).
Ābeču izstuodis atkluošonāar juos
organizātuojim Salonikūs (Grīkeja)
Ābeču izstuodePleskovys apgobola
Universalajā zynuotniskajā bibliotekāPleskovā (Krīveja)nūtyka2011.godā.
Pi bibliotekys Grodņā
(Boltkrīveja) kūpā ar ābeču izstuodis organizātuojuSvjatlanu Rapeckaju(2012)
Reigysdūmē kūpā ar delegaceju nu
Dīnvydafrikys Republikys(2012)
Ratūskolekceju izstuode „KRUOJ,
PIETEJ, DOLĪS!“Pernovys Jaunuos muokslys muzejāIgaunejā(2013–2014)
Ābeču izstuode „Sākums“Latvejis
Nacionalajā bibliotekā (2014)
Tikšonuosar kīnīšu iangļu volūdys
tulkuotuoju Meņu Vu[吴萌]Pekinā2015. goda 11. aprelī. Sadarbeibaar Meņu Vuir cīši lūbeiga imuna kolekceja ir
pasapiļdejusear daudzom ābecem Kīnys tautu volūduos.
2015. godā RēzeknēLatgolys
viestnīceibāGORS, kur tykadaškierta Latgalīšu kulturys goda bolva„Boņuks 2014“nominacejā „Lobuokais
izdavums/gruomota“par „Purlovas grāmatu“(Reiga, Raudava, 2014).
Munaābeču izstuodeBoltkrīvejis
Nacionaluos bibliotekys Gruomotys muzejāMinskā (2018)
Kūpā ar Boltkrīvejā izdūtuos
ābecis krīvu volūdā autori OlguTirinovuizstuodis atkluošonys dīnā
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ayr_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn