Nacionaluo biblioteka
thumb|left|Vierīņs iz bibliotekys vacuo kuorma (Nevskajā prospektā) 2008 g.|250 px
Krīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka) — vīna nu vysuleluokūs bilioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju.
Puslopu ruodeklis
Viesture[pataiseit]
Īstateita 1795 godā kai Imperatoriskuo valeimuo biblioteka (krīvyskai ИMпepáTopckaя пyбли́чHaя библиoTeka) pa carīnis Katris II pīsacejumam. Par bibliotekys pamatu tyka 400 000 siejumu leluo Zalusku gruomotu kolekceja, kura beja paslūdynuota par Krīvejis vaļdeibys sovumu i nu Puolejis iz Krīveju beja puorvasta kai trofeja piec tuo, kod 1794 godā generala A. Suvorova vodomuo Krīvejis armeja ījēme Varšovu i apmīdze Tadeuša Kosciuškys vodomū puoļu buntu.
Bibliotekys kuormu pastateja pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.
Imperatoriskuos valeimuos bibliotekys atdareišona vysim iņteresentim nūtyka 1814 gods janvarī.
1917 godā — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Poccийckaя пyбличHaя библиoTeka).
1925 godā — puorsaukta par Vaļstiskū Valeimū biblioteku (krīvyskai ГocyдapcTBeHHaя пyбличHaя библиoTeka).
1941 – 1945 — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.
1992 godā — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Poccи́йckaя HaциoHáлbHaя библиoTéka)
Padalīni[pataiseit]
Bez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:
- Jaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.
- Nazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.
- Kuorms Liteinajā prospektā.
- Krylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.
- Plehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.
- Tīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.
Fondi i Voļtera biblioteka[pataiseit]
Krīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.). Vīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis nacionāluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jimā ap 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitim aizziemiejumim i daraksteitom darunom, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu liellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara AлekcaHдpa II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.
Latgaļu izdavumu kolekceja[pataiseit]
Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgalīšu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, dailliteratura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.).
Daļa nu latgaliskūs izdavumu izguoja Pīterpilī latgaļu nacionaluos atmūdys laikā (1869 – 1917). Cyta daļa izdūta trejūs cytūs Krīvejis mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā - nu 1917 da 1937, kod vēļ sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs. Sūpluok gruomotu izdūšonai latgalīši Krīvejā da 1937 godam izdeve laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirkā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā). Gruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuojušys mozumtautu (tymā vydā latgalīšu) mudruoku puorkrīvuošonu.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn