Vyškūs sakūp viesturiskuos Molu dzymtys muižys kolpu sātys
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Senejuo Molu dzymtys muižys apbyuve izaveiduojuse 19. godu symta beiguos niulenejuo Vyšku cīmata centrā i daleji sasaglobuojuse da pat myusu dīnu. Pošvaļdeibys eipašumā atsarūn treis muižys kompleksa ākys – div bejušuos muižys kolpu sātys i senejuo kliets. Sadarbeibā ar Špoģu Muzykys i muokslys školu Vyšku pogosta puorvaļde eistynoj projektu, sakūpūt divejis nu viesturiskūs āku – Molu dzymtys muižys kolpu sātys, informej Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys Informacejis i sabīdryskūs attīceibu nūdalis specialiste Inese Minova.
Obejis ākys kulturviesturiskuo montuojuma datu bāzē īraksteitys kai muižys kolpu sātys. Vīna nu jūs padūmu laikā izmontuota kai dzeivojamuo sāta, tok zam juos atsarūn gona unikals pogrobs, kas sovulaik pīsaistejs kaida potencialuo investora interesi, partū ka jimā varātu izveiduot lobu veina pogrobu. Ūtruo āka izmontuota sovhoztehnikuma kantora vajadzeibom.
Ākys nav apdzeivuotys jau godim ilgi i atsarūn gona biedeigā stuovūklī, partū pogosts vys meklej vareibys juos sakūpt i saglobuot. Kab pasorguotu viesturiskuos ākys nu izdemoliešonys i nūkrišņu ītekmis, tyka nūlamts aiztaiseit lūgu i durovu ailys, tok izdareit tū tik radūši, kab ākys sev pīgrīztu viereibu. Tai kai pīmynātuos ākys ir īkļautys Augšdaugovys nūvoda aizsorgojamūs kulturys montuojuma objektu sarokstā, roduos ideja pīsadaleit pošvaļdeibys konkursā i dasasaceit finansiejumam nūvoda aizsorgojamūs kulturys montuojuma objektu saglobuošonai.
“Itūgod beja izsludynuots konkurss, varējom pīsaisteit finansiejumu nu kulturmontuojuma fonda. Mes pīrakstejom nalelu projektu sadarbeibā ar Špoģu Muzykys i muokslys školu, finansiejums tyka daškierts i itūšaļt mes radzam rezultatu – lūgu ailys ir aiztaiseitys cīt i skots iz ākom ir daudz pateikamuoks. Kūpumā projekts izmoksuos 2760 eiro i tiks sakuortuotys div viesturiskuos ākys,” stuosta Vyšku pogosta puorvaļdis vadeituojs Jānis Proms.
Pi projekta eistynuošonys jau vosorā givušīs Špoģu Muzykys i muokslys školys pedagogi Anita Jasinska i Valdis Grebežs. Itūšaļt vīnys ākys lūgu ailys jau aizpiļdeitys ar glaznuojumim, a dreiž vizuali puorsameis ari ūtra āka. Školys pedagogi ryupeigi pīmekliejuši glaznuojumu idejis i kruosu tūņus, kab jī īsadarātu viesturiskūs lūgu ailēs. Zeimiejumu skicis nu suoku veiduoja datorā i ļuove vaļu fantazejai, izalosūt glaznuojumūs attāluot kasdīnys dzeivis ainys. Lūgūs var redzēt vysaidus sātys dzeivnīkus, kas gaida atsagrīžam sātā saiminīku, ustobu interjera elementus, babeņu capam peirādzeņus, muokslinīkus glaznojam, puoreišus apsačeram, bārnus kaitojamīs i daudzys cytys interesantys idejis.
“Suokumā beja dūma lūgu ailuos glaznuot dobu, īkļaut vītejūs objektus. Tok nolēmem paruodeit ainys nu cylvāku kasdīnys dzeivis. Pyrmī dorbi beja primitivuoki, a niule ideju īt tik daudz, ka mums tam vysam var datryukt lūgu ailu,” smejās Anita.
Glaznuojumim ir izmontuots mytrumiztureigs sapluoksnis i akrila kruosa, kas jau ir puorbaudeiti materiali cytūs leidzeigūs projektūs. Zeimiejumi veiduoti tai, kab jūs var paspēt izpieteit garumbraucūt i kab lūgu ailys izavārtu patīsi dzeivys.
Vysupyrma muokslinīki izpieteja viesturiskūs āku lūgu ramys, kas vēļ vītom beja sasaglobuojušys, i atkluoja interesantus rokstus. Jūs izskicēja ar datorprogramys paleidzeibu, pīmeklejūt atbylstūšus zeimiejumus i kruosu salykumus. Glaznuojumim izmontuots minimals kruosu salykums – bolta kruosa i bryunī tūni, kab puoruok naizacaltu iz ākys fona i nasamaituotu kūpskota. “Tī, kas brauc garum i nazyna, ka tī nivīns nadzeivoj, varbyut izreiz napamaneis, ka ākys ir pamastys i ka vyss ir muoksleigi sazeimāts,” soka Valdis.
Jau tyvuokūs nedeļu laikā lūgu ailys tiks aizpiļdeitys. Kaids byus tuoļuokais āku liktiņs, ruodeis laiks. Vyšku pogosta puorvaļdis vadeituojs J. Proms pīzeist, ka beidzamūs treis godu laikā bejuse interese nu investoru pusis nūpierkt i sakuortuot vysys treis muižys kompleksa ākys, tok da ideju eistynuošonys tai ari nav tykts. Senejā klietī pošim nazkod bejuse dūma īreikuot telpu kulturys pasuokumim, tok projekts izaruodejs puoruok duorgs i napaceļams. Pogosta puorvaļdis vadeituojs dūmoj, ka tys ir laika vaicuojums, partū ka interese par ākom tūmār asūte i ar laiku ākys atrass saiminīku, tiks sakuortuotys, i vide Vyškūs byus vēļ lobuoka.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn