Dīnavydu Koreja
Dīnavydu Koreja (korejīšu: 한국/韓國, Hanguk), oficialai Korejis Republika (korejīšu: 대한민국/大韓民國, Daehan Minguk) — vaļsteiba Reitu Azejā pi Dzeļtenis i Japaņu jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Pūstumu Koreju pūstumūs (237 km).[2] Dzeļtenis jiura skoloj Korejis molys vokorūs, dīnavydūs Korejis jiuru šauris škir Koreju nu Japonijis, a reitūs Japaņu jiura nu Kinejis. Vaļsteibys 100 363 km² pluotā dzeivoj 51,71 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysulelokūs bīzeibys ruodejumu pasauļā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita 9 provincis i 8 lelmīstūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Seula.
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
Dīnavydu Korejis napavaļdeiba īstateita 1948 gods augusta 15 dīnā, piec Ūtrūs pasauļa vaidu gola. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Dīnavydu Koreja reizā ar Pūstumu Koreju i Baļtejis vaļsteybom tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Korejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo un subtropu zonā. Dīnavydu Korejā irā četri godslaiki. Vydyskuo temperatura sveirej nu 22 °C pūstumūs da 25 °C Čedžu soluo juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −7 °C pūstumu kolnūs da + 6°C Čedžu janvara mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskais krytuļu daudzums īra nu 800 da 1000 mm par godu. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Nakdona (521 km), Hana (514 km) i Geuma (401 km).
Politiskuo sistema[pataiseit | labot pirmkodu]
Korejis Republika nu 1998 gods irā prezidentuola demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj tauta. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments, kurs sadora nu 300 deputatim. Parlamentu ībolsoj iz četrim godim.
Religeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Dīnavydu Koreja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī. Pa 2015 gods datim tik 46 % dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:[3]
- 20% protestanti,
- 15% budisti,
- 8% katuoli,
- 1% cytu religeju pīstuovi
Ekonomika[pataiseit | labot pirmkodu]
Dīnavydu Korejis ekonomika irā 10. leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP.[4]
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn vec_Latn kmb_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn