Itaidu akceji škārsteikla socialajūs teiklūs vēļ vosorā īsuoce Latvejis Instituts. Drūši viņ myusim kotram ir vysmoz vīns cylvāks (radinīks, draugs ci lobs paziņa), kuru eistyn grybātu redzēt atsagrīžam nu uorzemu emigracejis. Kai tū panuokt? “Latgolys dīnys Īrejā” iz itū vaicuojumu naatbiļdeja, bet deve gona daudz vīlys puordūmom.
Pyrms laika vaļdeiba stuosteja par sovu remigracejis planu. Taišni “remigracejis” (taitod atsagrīzšonys), najaukt ar “re-emigraceji”, kas byutu skaidrojams termins, kai asūšūs emigrantu ūtreizeja emigraceja iz vēļ kaidu cytu (tuoluoku?) vaļsti. Tok ari ituos vaļdeibys aktivitatis eisti napuorlīcynova – gūdeigi sokūt, personeigi nazynu nivīna cylvāka, kas byutu “plana” rezuļtatā atsagrīzs Latgolā. Ka jius zinit kaidu, tod ari pats byušu prīceigs par tū zynuot i ari citim kū vairuok pastuosteit.
Taitod vaļdeiba (cerams) turpynoj par itū vaicuojumu dūmuot, Latvejis Instituts rauga kaidu socialu akceji sareikuot, bet voi kaids ir pavaicovs pošim aizbraukušajim, deļ kam jī ir paceli nūbraukuši i kas byutu tys, kuo dieļ jī byutu gotovi atsagrīzt? Vaicuojumu vairuok kai atbiļžu i konkretu rysynuojumu pīduovuojums.
Kod tyka zynoms (maņ tys beja gona najauši), ka ituo goda septembrī Īrejā teik reikuotys Latgolys dīnys, tod beja skaidrys – juobrauc! Paleidzēt ar reikuošonu (cik nu tys ir īspiejams), apsarunuot ar tī dzeivojūšajim latgalīšim, uzklausēt jūs dūmys… Byut kluot. Nadreikstam aizmierst – vaļsts ir na tikai teritoreja, bet ari cylvāki – visi Latvejis pilsūni, lai kur jī ari dzeivuotu.
Latgolys dīnys Īrejā
Reikuotuojs – Īrejā dzeivojūšūs latvīšu organizaceja (LatWet) sadarbeibā ar Īrejis Latvejis Tierdznīceibys Kameru, Latvejis Republikys viestnīceibu Īrejā (viestnīks Gints Apals), kai arī ar LR Uorlītu ministrejis finansialu atbolstu.
Organizatori izstuosteja, ka paguojušajā godā leidzeigi beja sareikuotys Kurzemis dīnys. Vēļ plans cytu godu organizēt Zemgalis i tod 2018.godā (iz Latvejis vaļsts symtgadi) byušūt arī Vidzemis dīnys. Ituo goda Latgolys dīnu Īrejā detalizātu pasuokumu programu i daleibnīku sarokstu var apsavērt škārsteikla lopā baltic-ireland.ie deļ tam seikuok tū naatstuosteišu, lobuok raudziešu īdūt eisu sovu viertejumu vysam pasuokumam kūpumā.
Ideja loba – organizēt trymdā asūšūs latvīšus pīduovojūt īspiejami plašu kuļturys programu, aicynuot Latvejis pašvaļdeibu i uzjiemieju puorstuovus, kab kūpā runuotu par konkretim pasuokumim, lai veicynuotu sadarbeibu i nuokūtnē arī myusu nūvodnīku atsagrīzšonu ci varbyut vysmoz tī pat svešumā uzjāmumu dybynuošonu, kuri varātu dūt leluoku īguļdejumu gon individa puorticeibā, gon nuokūtnē kliutu par sadarbeibys partnerim kaidam Latvejis uzjāmumam.
Kluot beja ari Daugavpiļs Universitatis puorstuovi, kas mekleja sadarbeibys partnerus Īrejis augstškoluos, kai ari runova ar pošim latvīšim – varbyut jīm ir interese tuolmuoceibys ītvorūs apgiut kaidys zynuošonys? Nūdereigys svešumā ci varbyut tryukstūšuos, kab atsagrīzt iz Latveji i konkurēt itēnis dorba tiergā ci suokt kū jaunu i sovu.
Beja prīca itūs puors dīnu laikā satikt gona daudzus latgalīšus, apsarunuot, uzklausēt jūs dūmys i idejis. Tymā pošā laikā juoatzeist, ka Latgolys i latgaliskuma tematika pasaruodeja tikai pastarpynuoti – pamatā tuos beja latvīšu kuļturys dīnys. Gūdeigi sokūt, suokumā cerieju pošus latgalīšus redzēt daudz kupluokā sastuovā. Vīns nu pamatim deļ kam tūs latgalīšu bejs mozuok, ka itymā reizē pasuokumi nūtyka Īrejis pošūs rītumūs, kur gona lels attuolums nu golvyspiļsātys Dublinys, deļ tam ari vyspuor tī latvīšu mozuok. Asu dzierdejs ari taidu nūvāruojumu, ka lelai daļai trymdys latvīšu nimoz tik ļūti navalk īt klausētīs tautysdzīsmis i vērtīs dejis – piec gryutys dorba nedelis, juoatsapyušn. Vēļ kaidam dzili sirdī jūprūjom ir aizvainuojums pret vysu Latveji, ka apstuokli daspīde dū pamest. Cytam asūt drusku kauns pošam nu sevi? Ite ir gona plaša problematika i kotram aizbrauciejam ir sovs stuosts, deļ kam nūbrauce paceli, sova pīredze svešajā zemē i kotram sovys, ka tai var saceit, praseibys īspiejamajam pīduovuojumam atsagrīzšonai iz dzymtī zemi.
Nu sovys pusis (ari kai vaļsts puorstuovs) atsavainovu visim i kotram aizbrauciejam, ka vaļsts nabeja spiejeiga identificēt atbolsta instrumentus, kab nabyutu nivīnam juobrauc paceli nu dzymtuos zemis. Tymā pošā laikā varu atguodynuot, ka vaļsts esim mes poši i kotrys cylvāks (eipaši tik mozā vaļstī kai Latvejā) var eistyn gona byutiskai pamaineit ari vaļsts vaibstus – ka na pa vīnam, tod saorganizejūt leluokā pulkā mes eistyn tū varam.
Nauda, izmoksys…
Latgolys dīnys Īrejā jau lobu laiku kai paskriejušys, bet vēļ gona iļgi šur tur varieja maneit atbolsus par “naudys izšķierdiešonu” itaidu pasuokumu daleibā. Leluokī puormatumi tyka syuteiti pašvaļdeibu vadeituoju virzīnī.
Pats pīkrytu i suokumā dūmovu pīsadaleit vysā organizatoru pīduovuotajā programā, deļ tam, lai tuos laikam pīsalāguot, daguo īsaguoduot ari saleidzynojūši duorguokus aviobeletus. Kod tyka (jau piec tam) nūsauktys ari “programys izmoksys” – kūpā apmāram 800 eiru (vītejais transpots, naktsmītnis, ādynuošona, nazkas vēļ), gūdeigi atzynu, ka tys munam saimis budžetam saīt puoruok duorgs prīks, kuru navaru atsaļaut, deļ tam tuoluokuos munys aktivitatis organizieju iz “sovu golvu”. Cik saprūtu leidzeigā kīlnīku situacejā tyka nūlikti ari Latgolys pašvaļdeibu vadeituoji, pī tam nu jīm tyka praseita vēļ leluoka naudys summa (!), tīsa gon pīsūlūt ari papyldus cereibu, ka leluokuo naudys daļa tiks atgrīzta nazkuruos LIAA programys ītvorā.
Ceru, ka nūvodnīku dīnu reikuotuoji naizmontoj situaceji ļaunpruoteigi sovu īnuokumu pamata bāzis nūdrūšynuošonai. Ci varbyut, es kai lauku cylvāks, asu puoruok taupeigs i nasaprūtu “īguojušuos tradicejis” pīredzis braucīņu reikuošonys breivi plotajūs apmārūs? Lai nu tai byutu.
Ūtrei Aglyuna
Kai vīnu nu vierteiguokajom pīredzem Īrejā tūs puors dīnu laikā grybu atzeimēt Knokys (Knock) svātvītu, kas piec sovys idejis i darbeibys daudz kur leidzynojās myusu pošu Aglyunai. Ite sovulaik ir pasaruodejuse Svātuo Marija, ir izcalta bazilika, bejs ari Rūmys pāvests vizitacejā… Golvonuo atškireiba – iz itēni brauc svātceļuotuoji vysu cauru godu, tai nūdrūšynojūt klientu pīplyudumu vītejam turisma pakolpuojumu snīdziejam (ādynuošona, naktsmītnis itt.) Kūpumā tys ir veidovs ari pamatu gona natuoluos regionaluos lidūstys atteisteibai.
Koč i pamatā gosti iz itēni brauc nu Amerikys Savīnuotūs vaļstu – gon jau ari sovu senūs radnīciskūs saišu dieļ, tūmār tys paruoda īspiejamū atteisteibys virzīni ari myusu vaļsts leluokajai svātvītai – Aglyunai. Nasoku, ka prīsterim i bazneicys vadeibai juosuoc nūsadorbuot ar biznesu. Nikaidā gadejumā. Tikai sadarbeibā starp bazneicys vadeibu, pašvaļdeibom, vaļsti i privatajim uzjiemiejim var tapt eistyn puordūmuots reiceibys plans sakralūs vierteibu pīejameibys nūdrūšynuošonā piec īspiejis plotuokam gribietuoju lūkam. Tys reizē ari paleidzātu Muorys Zemis dzeivuotuojim ite palikt i styprynuot Dīva vuorda slavu.
Sova pīredze Īrijā
Pyrmū reizi itymā vaļstī vēļ tuolajā 2003.godā pabeju studiju goda vosorys breivlaikā. Tūlaik puslegali nūstruodovu tī puors mienešus īpierkumu centrī stumdeidams leluos atkrytumu (kartona i platmasys) kastis. Juoatzeist, ka dorbs nabeja cīš gryuts, a samoksa (koč i bez socialūs garanteju) beja leluoka kai tagad vālātā vaļsts omotā struodojūt.
Tymā pošā laikā taišni tuoli nu sātys byudams saprotu, ka nagrybu nikur cytur dzeivuot kai tikai Latvejā i apsajiemu atsagrīzt, dareit, kas varams, kab esitynuotūs koč daļa nu tuo, kam, munupruot, vaļstī byutu juobyut. Gols golā tys “trimdinīka gors” latgalīšūs (i puorejūs latvīšūs) ir ar gona senejom tradicejom – sovulaik brauce iz Tērbatu i Pīterpili augstuos zynuošonys smeļtīs i taišni tī daudzeji sajuta sevī leluokuos patriotisma plyusmys.
Pi ituo stuosta īsoku atrast muzykaluo projekta “Kapli” dzīsmi “Emigranta polka” i nūzaklauseit – tai saceit, lai doram kū dareidami, ka tik beiguos lobs rezuļtats, lai ir mierkis iz kuru īt kotram sovā dzeivē i latgalīšim kūpā. Golvonais – napagaisynuot sevi ni svešumā dzeivojūt, ni kasdīnys dorbus dorūt.
Kūpsavylkums
Latgolys dīnys Īrejā aktualizeja gona daudz problemvaicuojumu kai trymdā dzeivojūšajim, tai ari Latvejis vaļsts institucejom – kū dareit, kab ļauds nu šani pa celi nabrauktu, i īspieju rūbežuos atsagrīztu ar sovu pīredzi, ar īkruotu kapitalu, ar jaunom idejom uzjiemiejdarbeibys suokšonai ci koč tāva sātys sakuortuošonai. #GrybuTeviAtpakaļ
Kuortejū reizi puorsalīcynojam, ka Latvejā tryukst regionu atteisteibys plana i eistynuotuoju – nav administrativūs regionu. Iz leidzeigim pasuokumim cytuos vaļstēs byutu juobrauc Latgolys regiona puorstuovam (na kotrai pašvaļdeibai atseviški). Problemys mozuojuos pašvaļdeibuos leidzeigys – deļ kam navar nūturēt ļauds ci attīceigi pīsaisteit atpakaļbraucieju interesi. Ari investiceju pīsaistē ir gryuts kotram uzjiemiejam par sevi izstuosteit vysapleik iz pasauļa – ite juobyut koordinātai sadarbeibai, lai ar minimalom izmoksom panuoktu īspiejami leluoku rezuļtatu. Pīvadumam, deļ kam Īrejis tiergam navarātu pīduovuot lobys kvalitatis “Latgolys viskiju”?
Lobuo viests. Īrejis pašvaļdeibu i uzjiemiejdarbeibys veicynuotuoju delegaceja sūliejuos atbraukt gostūs iz Latgolu jau tyvuokajā laikā. Gaideisim!
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn