iz interešu pamata apvīnuot vysus tūs, kuri gryb apgiut Latgolys kulturys montuojumu i atteisteit tuos kulturys tradicejis, styprynuot latgalīšu volūdys funkcionalitati;
sekmiet latgalīšu kulturviesturiskuo montuojuma saglobuošonu, tradiceju apzynuošonu i atteisteišonu, latvīšu kulturys procesā integrātys latgalīšu autonomas kulturvidis veiduošonu;
veicynuot latgalīšu runys i rokstu volūdys izkūpšonu i atteisteibu;
veicynuot gon Republikā, gon uorpus tuos rūbežom dzeivojušū latgalīšu sakarus, sazaprašanu i tyvynuošonūs.
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS darbeiba:
dažaidu kulturizgleitojūšu pasuocīņu reikuošona;
latgalīšu volūdys i kulturviesturiskuo montuojuma apgiušona i apvuiceiba;
periodiskū i cytu īspīddorbu izdūšonys organiziešona;
Latgolys reģiona dobys, viesturis i kulturys pīminekļu saglobuošonys i atjaunuošonys veicynuošona;
muokslinīciskuos i saimnīciskuos pašdarbeibys kolektivu veicynuošona;
sadarbeiba ar Bazneicu, dasadaleišona labdareibys pasuocīņūs.
LATGALĪŠU KULTURYS BĪDREIBYS vaļdis prīšksādātuojs Juris Viļums
vaļdis prīšksādātuoja vītneica Līvija Plavinska
vaļdis lūcekle Ilga Šuplinska
vaļdis lūceklis Jāzeps Buļs
vaļdis lūcekle Ērika Teirumnieka
Latgalīšu
kulturys bīdreiba ir
vīna nu aktivuokūs latgalīšu bīdreibu – Latgolys vieturis i kulturys viesturis
montuojuma apzynuotuoja i saglobuotuoja, Pasauļa latgalīšu saītu organizātuoja,
kulturizgleitojūšuo dorba dareituoja.
Latgalīšu
kulturys bīdreiba (ogruokīs nūsaukums - Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba)
dybynuota 1989. godā. Bīdreibā aktivi dorbojās 40-50 bīdru. 2005. godā bīdreiba
dabuojuse sabīdryskuo lobuma organizacejis statusu.
Bīdreibys
darbeibys dasnāgumu pamatā ir tuos vadeituoju nasavteigais dorbs (bīdreibu
vadiejuši aktivi kulturys i sabīdriskī darbinīki Pīters Keišs, Anna Rancāne),
augšai pacaltī bīdreibys mierki (pīminekļu pastateišona i tml.), vysaidu
pasuocīņu organiziešona, darbeibys vītys simboliskums: Rēzekne – Latgolys
sirds.
Bīdreiba
ir davuse byutisku īguļdejumu Latgolys vieturis i kulturys viesturis montuojuma
apzynuošonā: gruomotu izdūšona, krucifiksu atjaunuošona Latgolā, ekspedicejis
organiziešona F.Kempa miersteigūs atlīku puorvesšonai nu Sibira iz dzimtini, pasasokūt
bīdreibys iniciativai i atbolstam, Rēzeknē ir pastateiti nūzeimeigi i
muokslinīciski augstvierteigi pīminekli: atjaunuotuo Latgolys atbreivuošonys i
vīnūteibys ar puorejū Latveju pīmineklis “Vienoti Latvijai” (Latgolys Muora,
1992), pīmineklis N.Rancānam (2002), F.Trasunam (2009), O.Kūkuojam (2012),
pīminis pluoksnis latgalīšu sabīdryskajim darbinīkim i politikim V.Rubuļam
(1995), F.Kempam, akademikam A.Nikonovam (2012).
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn jav_Latn