St. Škutāns, M.I.C.
Katōļticeibas vēsture un katekisms
C) PAR BAUSLEIBU PŌRKŌPŠONU
§ 1. Par grāku vyspōri.
1. Kas ir grāks?
Grāks ir breivprōteiga Dīva lykumu pōrkōpšona.
2. Kaidā veidā mes varim sagrākōt?
Mes varim sagrākōt:
1. ar ļaunōm dūmōm, īgrybom, vōrdim un dorbim un
2. ar nūlaideibu, atstōjūt nadareitu kū lobu, kas ītylpst myusu pīnōkumūs.
3. Voi vysi grāki ir vīnaidi smogi?
Nā. Ir leli grāki, kurus sauc par nōveigim un ir mozōki, kurus sauc par dīniškim (voi ikdīniškim) grākim.
* Dažus grākus Svātī Roksti sauc par SKOBŌRGU, cytus par BOLKOM (Mt. 7:3). Ir ari pasaceits, ka pat taisneigais „septeņas reizes pakreit“ (Prov. 24:16).
4. Kod mes padorom nōveigu grāku?
Nōveigu grāku mes padorom, kod breivprōteigi pōrkōpam Dīva lykumu svoreigō lītō.
5. Kōpēc lelus grākus sauc par nōveigim grākim.
Tōpēc, ka tī atjam dvēselei pōrdabyskū dzeivi, tys ir, svātdorūšū žēlesteibu un nas sev leidzi myužeigu nōvi voi pazusšonu uz myužim aizkopa dzeivē.
* „Padareitais grāks dzemdej nōvi“ (Jk. 1:15). „Es zynu tovus dorbus, jo tevi gon sauc par dzeivu, bet tu esi miris“ (Atkl. 3:1).
6. Kod mes padorom dīniškū grāku?
Mes padorom dīnišku grāku, kod pōrkōpam Dīva lykumu nasvoreigā lītā, voi ari kod pōrkōpšona nav piļneigi breivprōteiga.
7. Kod pōrkōpums nav piļneigi breivprōteigs?
Kod ar sovu prōtu pīteikūši naaptveram ļaunumu, voi kod ar grybu na piļneigi tam pīkreitam.
8. Kōpēc mozōkī grāki teik saukti par dīniškim?
Tōpēc, ka tī vīglōk var byut atlaisti, pat bez grāku syudzēšonas.
9. Voi mums ir jōsabeist tikai nu nōveigim grākim?
Nā, mums ir jōsabeist un ryupeigi jōsasorgoj nu ik kura kotra grāka, kai nu vyslelōkō ļaunuma pasaulī, lai tys byutu nōveigs voi dīnišks grāks.
* „Kai lai es da reitu tik lelu ļaunumu un grākotu pret DĪvu?“ (Gen. 39:9).
10. Kam vajag myusus atturēt nu grāka?
Nu grāka myusus vajag atturēt pōrdūmōm par grāka ļaunumu un tō ļaunuma sekom.
11. Kamā golvonukōrt pastōv nōveigō grāka ļaunums?
Nōveigō grāka ļaunums pastōv tymā, ka nōveigs grāks:
1. ir Dīva vysaugstōkos Majestates smogs apvaiņōjums un ir nūzīdzeiga napaklauseiba Jō vyssvātōkai grybai,
2. ir augstōkā mārā apkaunōjuša napateiceiba Dīvam, myusu vyslelōkajam Labdaram un vyslobōkajam Tāvam un
3. ir rībeiga nauzticeiba vysmīļōkajam, Atpesteitōjam, un Jō žēlesteibu un nūpalnu nycynōšona.
* 1. „Tu esi nūkratejis munu jyugu ... un sacejis: es nagrybu kolpōt“ (Jer. 2:20). 2. „Klausatēs dabasi un jem vārā zeme, jo Kungs ir runōjis: „Es izaudzynōju bārnus un īcēļu jūs augstā gūdā, bet jī atkryta nu Manis“ (Izaj 1:2). 3. Par tim, kas kaidreiz beja apgaismōti un beja baudejuši ari debeseigōs dovonas un bejuši Svātō Gora leidzdaleibnīki, bet pēc tam atkrytuši nu Dīva caur nōveigu grāku, sv. Pōvuls soka: „Tī Dīva Dalu, izzūbōdami, nu jauna syt Jū krystā“ (Ebr. 6:4-6). „Jo kaids namīļōj myusu Kungu Jezu Kristu, tys lai teik pazudynōts!“ (1. kor. 16:22).
12. Voi mes spējam aptvert pret Dīvu vārstō apvaiņōjuma ļaunumu?
Mes tū naspējam, tōpēc, ka naspējam aptvert bezgaleigū myusu Kunga Dīva lelumu un lobumu, kaidu grāks apvaiņōj.
13. Kas vyslobōk rōda pret Dīvu vārstō apvaiņōjuma ļaunumu?
Tū vyslobōk rōda:
1. ļaunūs engeļu un myusu pyrmdzymdynōtōju smogō strōpe,
2. myužeigūs mūku vīta — eļne, kaidu peļnej ikvīns nōveigs grāks un
3. šausmeigas cīsšonas un nōve, kaidas myusu grāku dēļ izcīte vīndzymušais Dīva Dāls.
14. Kaidas ir nōveigō grāka sekas?
Nōveigais grāks:
1. myusus atdola nu Dīva, myusim atjam Jō mīlesteibu un draudzeibu,
2. myusūs sakrūpļoj Dīva attālu (atspūguļojumu), izjauc myusu sirdsapziņas mīru,
3. nūlaupa vysus ogrōk sakrātus nūpalnus un tīseibas uz dabasu montōjumu un
4. sagōdoj myusim Dīva strōpi un beidzūt myužeigū pazudynōšonu aizkopa dzeivē.
* „Tī kas grākōj un dora nakrītneibu, ir īnaidniki poši sovai dvēselei“ (Tob. 12:10). Pīmāri: Kains, Antiochs, Judass, leidzeiba par nataisneigū bogōtnīku.
15. Kōpēc myusim ir ryupeigi jōsasorgōj nu dīniškō grāka?
1. Tōpēc, ka ari dīniškais grāks ir pret Dīvu vārsts apvaiņōjums, un tōdēļ pēc nōveigō grāka ir lelōkais nu vysim ļaunumim pasaulī,
2. tōpēc, ka jys nūvojinoj dvēseles dzeivi un līk šķēršļus ceļā daudzom žēlesteibom, kaidas Dīvs dūmōj dūt un
3. tōpēc, ka ari dīnišks grāks savalk daudzas Dīva strōpes par mums un pakōpeniski vad myus uz nōveigu grāku.
* „Kas ir nataisnys vysmozōkōs lītōs, tys ari nataisnys lelōs“ (Lk. 16:10). „Re, cik moza guņs aizdadzynōj lelu mežu“ (Jk. 3:5).
Praktisks padūms. „Muns dāls, vysōs tovas dzeives dīnōs patur prōtā Dīvu, īvāroj, ka nikod napīkrystu grākam ... myusu dzeive gon ir tryuceiga, bet mes īgyusim Ielas lītas, jo beisimēs Dīva, sorgōsimēs nu grāka un dareisim tū, kas lobs“ (Tob. 4:6., 23).
§ 2. Dažaidi grāka veidi.
26. Kaidi ir īpatneigi grāku veidi?
1. Ir golvonī voi nōveigī grāki,
2. seši grāki pret Svātū Goru,
3. četri grāki, kas sauc uz dabasim pēc atrībšonas un
4. deveni sveši grāki.
17. Kaidi ir septeni golvonī grāki?
Par golvonim voi pamatgrākim teik sauktas septeņas ļaunōs teiksmes, prūti: lepneiba, skūpums, naceisteiba, skaudeiba, nagauseiba ēsšonā un dzeršonā, dusme un slynkums.
18. Voi šī grāki vīnmār ir nōveigi?
Tī kļyust nōveigi tod, kod caur tim nateik izpiļdeiti smogi pīnōkumi pret Dīvu, voi pret tyvōkū, voi pret pošu sevi.
19. Kōpēc tūs sauc par golvonim grākim?
Tōpēc, ka tī ir golvonī olūti, nu kurim iztak vysi cyti grāki.
20. Kod mes grākojam ar lepneibu?
Kod par daudz augsti dūmōjam par sevi, kod naatdūdam Dīvam Jam pīnōceigō gūda un kod nycynōjam sovu tyvōkū.
* Nu lepneibas seviški izrit īdūmeiba, gūdkāre, līkuleiba, napaklauseiba un pretāšonās prīkšnīceibai; vāsums un cītsirdeiba pret padūtajim; nakārteiga vaļdeišonas kōre; streidi un nasaskaņas; napateiceiba, skaudeiba, nažēleiba, nauzticeiba, herezijas un Dīva īneisšona.
Pīmāri: Lucifers, Nebukadnecars, Holiferness, Amans, Herods, farizeji utt. „Lepneiba ir rībeiga Dīva un cylvāku prīškā. Tei ir vysu grāku sōkums; kas pi tōs pīsatur, byus piļdeits ar lōstim un beigōs tei jū pazudynōs“ (Ecclus. 10:7., 15).
21. Kod mes grākojam ar skūpumu?
Kod nakōrteigā veidā meklejam un mīļōjam naudu voi cytu pasauleigū montu un asam cītsirdeigi pret tim, kas cīš tryukumu.
* Skūpums voi montkōreiba nūvad cylvākus leidz pōrmēreigom ryupem par vērszemes lītōm, leidz cītsirdeibai, malim, napatīsom līceibom, zodzeibom, krōpšonom, augļōšonai, simonijai, nūdeveibai, mōnticeigai nūslāpta monta meklēšonai, slapkaveibai.
Pimāri: Achabs, Giezi, Judass, Ananijs un Safira.
„Nav ļaunōkas lītas par naudas mīļōšonu, tōdēļ ka taiāā veidā dažs pōrdūd sovu dvēseli“ (Ecclus. 10:10). „Tī, kas gryb kļyut bogōti, kreit kārdynōšonā, satana volgā un daudzos navajadzeigōs kōreibos, kas cylvākus gryuž pazusšonā un samaitāšonā“ (1. Tim. 6:9)1
22. Kai mes grākojam ar naceisteibu?
Kod nūsadūdam napīklōjeigom voi nateirom dūmōm, īkōrem, runom un dorbim.
* Naceisteibas parostōs sekas ir: napatyka pret lyugšonu un vysu, kas lobs; pōrmēreiga izprīcu un izklaiāeibu meklēšona, nūlaideiba sova stōvūkļa pīnōkumu piļdeišonā, Iela kōre pēc pīviļceigim jaunumim; najyuteigums un nažēleiba; vysaida veida bezkauneigas galejeibas un pretdabeigi nūzygumi; navaineigūs pavesšona uz ļaunu; vyltus sūlejumi un zvārasti; zādzeibas, veseleibas būjošona un saimes laimes izjaukšona; naids, pašnōveibas, ari ateisms un svātzadzeibas, satana kults, ōrprōts un izmysums (Verīs 6. Dīva bausleibu).
23. Kod mes grākojam ar dusmi?
Kod, izvasti nu pacīteibas ar kaidom napatikšonom, kļyustam nykni, ļaunam sevi aizraut navoldamom atrībeibas jyutom.
* Dusme nūvad leidz naidam, nasaticeibai, syudzeibom, lōstim, zaimim, nūnīvošonai, kai ari pi vysaida veida grākim un nūzygumim pret 5. Dīva bausleibu.“
Pīmāri: Ezaus dusmē nūlem nūgalynōt sovu brōli Jākubu; Absoloms nūsyt sovu brōli Amnonu.
„Kotrys saryugtynōjums un dusme, un borgums, un klīgšona, un zaimi, un kotrys ļaunums lai ir tōļ nu jums“ (Ef. 4:31).
24. Kod mes grākojam ar nagauseibu?
Kod ādam voi dzeram pōrmēreigi, voi kod ōrpus laika un nakōrteigā veidā ilgōjamēs pēc ēdīnim un dzērīnim.
* Nu šō ļaunuma ceļās: gordēdeiba, izškērdeiba, žyupeiba, napīklōjeigi jūki un ōksteišonōs, sātas mīra izjaukšona, natikleiba, lauleibas pōrkōpšona, izvirteiba, kai ari lōsti, zūbāšonōs, kaušonōs un slapkaveibas.
Pīmāri: ļaunais bogōtnīks (Lk. 16:19. utt.). „Veritēs, ka jyusu sirdis kaidreiz naapgryutynōtu pōrsaēsšona voi pīsadzeršona ... un ka šei (tīsas) dīna napīnōktu jgū-sim nagaideita“ (Lk. 21:34). „Jūs (nagauseigūs) dīvs ir vādars“ (Filip. 3:19).
25. Kod mes grākojam ar skaudeibu?
Tod, kod kūrnejam par sova tyvōkō montu un skumstam, radzūt jō laiceigū un goreigū pōrpiļneibu, un prīcojamēs, kod tōs jam nav.
* Skaudeiba roda: napateiceibu un kūrnēšonu pret Dīvu, zaimus, apmalošonu, naslaves ceļšonu, īnaidu, atrībeibas kōri, krōpšonu un blēdeibu, vojōšonu un slapkaveibu.
Pīmāri: satans, Kains, Jezupa brōli, Sauls, farizeji. „Vaina skaudeibas dēļ nōve īnōce pasaulī; jam sekōj tī, kas ir nu jō puses“ (Sap. 2:24—25).
26. Kod mes grākojam ar slynkumu?
Tod, kod dūdam vaļu dabeigai napatykai uz strōdōšonu un pīpyuli, taidā kōrtā atstōjūt naizpiļdeitus sovus pīnōkumus.
27. Kaida veida slynkums ir seviški preteigs Dīvam?
Vīnaļdzeiba voi slynkums vysā tymā, kas saistōs ar kolpōšonu Dīvam un myusu dvēseles pesteišonu. Tōpēc Dīvs soka. „Koč tu byutu solts voi korsts. Bet tai kai tu esi romdons, es tevi sōkšu izmest nu sovas mutes“ (Atkl. 3:15—16).
* Slynkuma sekas: nūlaideiba myusu aicgnōjuma pīnōkumu piļdeišonā, īpašuma panikšona, malōšona, krōpšona, izlutynōteiba un dažaidi grāki pret 6. un 7. bausleibu. „Slynkums īmōca daudzim ļaunumim“ (Ecclus, 33:29). „Ej pi skudras, tu, slinki, nūvāroj tōs ceļus un mocīs gudreibai“ (Prov. 6:6).
Goreigō slynkuma sekas ir: preteigums pret vysim religiozim vyngrynājumim, Dīva vōrda un vysu žēlesteibas leidzekļu nycynošona, dusmes par peļneitim breidynōjumim, mozdūšeiba, nauzticeiba.
Pīmāri: slynkais kolps, nagudrās jaunovas (Mt. 25).
28. Kaidus lobumus mes varim gyut nu pamōceibom par
7 golvonim grākim?
Varim gyut pōrlīceibu, ka ryupeigi ir jōsasorgōj nu tim, kai nu vysaidu ļaunumu olūtim, un ka vēļ ryupeigōk ir jōsaceņš īgyut tim pretejūs tykumus.
29. Kaidi ir grāki pret Svātū Goru?
1. Īdūmeiba par Dīva žēlesteibu (Pasaļaunūt uz Dīva žēlesteibu grākōjūt),
2. izmysums,
3. pretōšonōs atzeitom kristeigom patīseibom,
4. goreigūs lobumu apskausšona tyvōkam,
5. ītīpeiba grākošonā,
6. beidzamō nanūžālōšona.
* Pīmāri: Kains, faraons, farizeji, Elimas būrs (Ap. d. 13).
30. Kōpēc tī teik saukti par grākim pret Svātū Goru?
Tōpēc, ka ar tim teik izrōdeita seviška pretōšonōs Svātajam Goram, kod apzineigi un grybāti teik nycynōtas, atmastas un ļaunprōteigi izlītōtas Jō žēlesteibas.
* „Jyus styurgaļvi, ar naapgraizeitom sirdim, ausim! Jyus vīnmār pretojitēs Svātajam Goram: kai jyusu tāvi, tai ari jyus“ (Ap. d. 7:51).
31. Kōpēc seviškā veidā ir jōsasorgōj nu šim grākim?
Tōpēc, ka tī aizsprūstōj īeju Dīva žēlesteibai myusu dvēselēs, ar tū kavej myusu atsagrīzšonu, voi dora tū ļūti gryutu.
* Runōdams par šim grākim, Jezus Kristus pasacēja, ka tī natiks pīdūti ni šymā, ni nōkamajā pasaulī (Mt. 12:32). Vyspōri sokūt, taidi grāki ļūti gryuši var tikt pīdūti, tōpēc ka ļūti reti cylvāki nūžālōj par tim.
*
32. Kaidi ir grāki, kas klīdz uz dabasim pēc atrībšonas?
Taidi ir:
366
1. breivprōteiga slapkaveiba,
2. Sodomas grāks,
3. nabogu, atraitņu un boriņu apspīsšona,
4. nāpeļneitōs olgas aizturēšona strōdnīkim.
* „Tova brōļa asnis SAUC uz Mani nu zemes“ (Gen. 4:9). „Syudzeibas par Sodomu un Gomoru ir nōkušas, ka jūs apgrēceiba ir Iela un ļūti smoga“ (Gen. 18:20). „Mes gribim izpūsteit šū vītu, jo LELA ŽĀLŌŠONŌS NŌKUSE KUNGA PRĪŠKĀ“ (Gen. 19:13). „Voi tod atraitņu osoras natak par jūs vaigim un jūs SAUCĪŅS pret tim, kas tōs izsauc? Nu jūs vaigim tōs ceļās uz dabasim“ (Ecclus. 35:18—19). „Redz, olga atrauta strōdnīkim, kas nūpļōve jyusu laukus, SAUC, un jūs saucīni sasnāguši Kunga Sabaot ausis“ Jāk. 5:4).
33. Kōpēc tūs sauc par grākim, kas klīdz uz dabasim pēc atrībšonas?
Tōpēc, ka sova rībeigō ļaunuma dēļ tī it kai pīsauktu dīviškū taisneigumu tūs sūdeišonai.
*
34. Kaidā veidā mes kļyustam par svešu grāku daleibnīkim un vaininīkim?
Tys var nūtikt deveņūs veidūs: 1. dūdūt padūmu, 2. pavēlejūt, 3. pīkreitūt, 4. izprovocejūt, 5. līlejūt voi glaimojūt, 6. cīšūt klusu, 7. pīļaunūt, 8. pīsadolūt, 9. aizstōvūt padareitū ļaunu.
* „Kod ir īspējams, mums ir jōaizkavej cyta grāku, laipni pōrsorgōjūt voi paziņojūt vacōkim, voi draudzes prāvestam utt. ...“ „Jo tu tū naizdori, un ļaundars naatsagrīž nu sovim nacelim, lai dzeivōtu, ļaundars nūmērs sovā ļaunumā, bet es pīpraseišu jō asni nu tovom rūkom“ (Ezech. 3:18). Kod varim, mums ir jōstrōpej grāks. Tai sagrākōja vērsprīsters Heli, tōpēc, ka jys zynōja sovu dālu ļaunūs dorbus, bet tūs nasūdeja (1. kēn. 3:13).
35. Kōpēc mes asam atbiļdeigi par cytu padareitim grākim?
Tōpēc, ka ik kotrā nu augšā mynātim grākim asam vai nyu par īmesli, voi leidzdaleibnīkim, un taidā veidā kļyustam vaineigi Dīva prīškā, it kai poši tūs byutu padarejuši.
* „Ir peļnejuši nōvi na tikai tī, kas tai dora, bet ari tī, kas dareitōjim pīkreit“ (Rom. 1:32).
Praktisks padūms. Nikod napīsadoli cyta grākūs, turpretim: cik tys ir tovūs spākūs, ceņtīs tūs aizkavēt. Jo byutu vajadzeigs tū dareit zynomu cytim, tu naizarunoj, saceidams: „Maņ napateik denuncēt (apsyudzēt) cytus, tōpēc, ka maņ napatyktu, ka cyti denuncej mani“. Bet voi tev byutu jōnūžāloj, jo kaids ierautu nu tovom rūkom nazi, ar kaidu tu gatavojīs izdareit pašnōveibu?
vec_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn kea_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn unk lvs_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn