Etnografiskajam ansamblim “Vabaļis” izīt albums ar kolhoza laiku dzīsmem
Rokstu sagataveja: portals lakuga.lv
Daugovpiļs nūvoda etnografiskais ansamblis “Vabaļis” aicynoj iz sova trešuo albuma “Labi dzeivōt kolchozā!” prezentaceju, kas byus svātdiņ, 16. septembrī, 12.00 Vabalis kulturys nomā. Jaunajā albumā byus 12 dzīšmu, kuruos pīsaskar da ituo Latvejā moz pacaltai dzīšmu montuojuma daļai – kolhoza laikūs tautā dzīduotom dzīsmem.
Etnografiskais ansamblis “Vabaļis” rodīs 2006. godā i ir pats jaunuokais etnografiskais ansamblis gon Latgolā, gon Latvejā. “Vabaļis” ir dyžan darbeigs kolektivs – 2013. godā izdūts albums “Pa celeņu…”, kurymā apkūpuotys Vabalis pogostā seņuok dzīduotys, bet damierstys laiceiguos tautysdzīsmis, romaņcis, ari puosokys i anekdoti, 2014. godā albumā “Lobais reits” ar Dīnavydlatgolā sātā tai sauktajā “siermajā stuņdē”(laiks, kod uorā vaira nav gaišs, bet svecis voi skolus dadzynuot par agri) dzīduotom goreigom (Dīva) dzīsmem izcalta vēļ kaida mozuok “cyluota” dzīšmu daļa, i niu, 2018. godā, ansamblis turpynoj aizsuoktū – nu atmiņom i dzīšmu kladem izceļūt vēļ cytu dzīšmu montuojuma daļu – kolhoza laikūs dzīduotuos dzīsmis (20. godusymta 40. godu beigu, 50. godu dzīsmis), kurom Latvejis tradicionaluos kulturys montuojuma laukā vēļ nav vīnuotys terminologejis, bet cikom sauc par “jaunajom tautysdzīsmem”.
Par albuma rošonuos ideju latgalīšu kulturys ziņu portalam lakuga.lv muzikis, tradicionaluos muzykys zynuotuojs i ansambļa ilgu godu vadeituojs Artūrs Uškāns stuosta, ka jau laikūs, kod ansamblis suoce dzīduot laiceiguos dzīsmis, beja īzeimis, kas saistejuos ar itū jaunuokūs laiku folkloru i ruodejuos logiski, ka ari ituos dzīsmis vajadzātu apzynuot. Tai kaidu panteņu, dzīsmi atguoduoja vīns, cytu ūtrys i, salīkūt kūpā, tyka salaseits albumā dzierdamīs dzīšmu materials. Gondreiž vysys dzīsmis, kas guojušs nu ansambļa dzīduotuoju personeigūs atmiņu i dzīšmu klažu, dzīduotys naformaluos sasatikšonuos i nūtikšonuos, pylnys ar ironeju, sarkasmu, humoru. Tik divejis albuma dzīsmis ir kai izjāmums nu tūlaik “napīdīneigūs dzīšmu” – “Ganeņ, pyut stabuli” tyka dzīduota pi kolhoza lūpu laisšonys ganeibuos, bet “Laime i cereibu zīdi”, kas dzīduota laiceigajūs kopusvātkūs i bērēs. A. Uškāns atzeist, ka ar itū dzīšmu kruojumu “Vabaļis” paruoda, ka kolhoza laiku dzīsmis taipat kai vysa padūmu laikūs radeituo “sacarātuo folklora” ir viertejama cīši navīnnūzeimeigi. Ka sovulaik Padūmu varys kulturys funkcionari raudzeja radeit sovu folkloru tautysdzīšmu formā, kurei tautā naīsadzeivuoja, paraleli izspīstajom tautysdzīsmem roduos dzīsmis i tūs teksti, kurūs sacerieja tauta i dzīduoja breižūs, kod “partorgs nadzierd”. Vēļ vīna īzeime, kas rakstureiga Vabalis golam, asūte ari tei, ka sovulaik vysys dzīsmis i teksti, koč originali skaniejuši cytuos volūduos, ite latgaliskuoti i tautā piečuok tai i vysod latgaliski dzīduoti.
Artūrs stuosta, ka dzīsmēs jiutoms tuo laika nūtikšonu – literaru, politisku, sadzeivis – atskanis, kai ari sovulaik ar dažu dzīšmu dzīduošonu variejs saīt vysaiž. Tai, par pīmāru, dzīsmi “Ak, dzeive” pārnejuo godusymta 40. godu golā voi 50. godu suokā dzīduojs vīnys nu dzīduotuoju tāvs. Vīnu reizi dzīsme nūdzīduota ari kompanejā, kurymā bejs tuo laika kolhoza prīšksādātuojs – tod gon vysa saime sasabeiduse, ka byus ceļš iz Sibiri, bet prīšksādātuojs bejs gūda cylvāks i tik pabreidynuojs, ka vaira navajagūt taidu dzīsmi dzīduot, cytaiž byušūt napatikšonys. A. Uškāns soka, ka itaidys dzīsmis dzīduojuši ari daudzi kur cytur – tū pīruoda gadejums ar dzīsmi “Dzer, bōb, nabādoj”, kurū ansamblis pīduovoj nūsaklauseit ari lakuga.lv skaiteituojim, vīnūs tautys muzykantu svātkūs Vabalē izaruodejs, ka zynūt na viņ Vabalē – vītejī dzīsmi aizsuokuši, bet izaruodejs, ka vuordus zyna i ļauds nu Kaunatys, i cytu vītu.
Albumam leidza asūšajā gruomateņā ir gon poša Artūra Uškāna ceļavuordi ar albuma dzīšmu temys, izvieļu i laika īskotu, gon ari Latvīšu folklorys kruotivis zynuotnīka Tuoma Kenča īsavieršona itymā montuojumā – kolhoznīku dzīsmēs – na viņ kai spylgtā tautys muziciešonys i rodūšuma līceibā, bet ari kai īspiejamā suokumā interesnai sarunai par kulturys, politikys, pīminis i viesturis attīceibom. T. Kencis atzeimej, ka kolhoza dzīsmis breineigi paruoda, ka nostaļgeja naprosa atkuortuot ci turpynuot paguotni, taišni ūtraiži – tei teik pamasta aiz mugorys, bet leidza pajimtys tik atminis par lobū, kas kotram saistuos ar sovu jauneibu, ganderejumu par labi padareitu dorbu i nūzeimeigim dzeivis pagrīzīnim.
Ansamblī “Vabaļis”, turpynojūt vītejūs tradiceju, prasmu i zynuošonu kūpšonu i nūdūšonu tuoļuok, itūšaļt dzīd 14 daleibnīku, pošu reizi ansambļa vadeituoja ir Iveta Skrinda, bet Artūrs Uškāns dzeivoj leidza kai lels atbaļsteituojs i konsultants. Albums “Labi dzeivōt kolchozā!” īraksteits 2017. goda vosorā Vabalē, skaņu režisors Edgars Skrāgis, albumu izdūd kulturys menedžmenta centrys “Lauska”, producenti Artūrs Uškāns i Juris Zalāns, bet projekta vadeituoja i menedžere – Vabalis kulturys noma vadeituoja Vija Pabērze. Albumu varēs nūpierkt vysur, kur dabojami “Lauska” albumi – veikalūs i internetā.
Albuma izīšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeiba.
Roksts sagataveits ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim. Muzykys viests sagataveita sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn