Kalenders
Nu 11. da 22. juļa Viļakā nūtyka 6. Storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2022”. Pleneram žureja beja izavieliejuse sešys dalineicys: Agru Ritiņu (Latveja), Emilie Kanervo (Suomeja), Jena Jang (Dīnvydkoreja), Solveiga Gutaute (Leitova), Madara Tropa (Latveja, dzeivoj ASV) i Nimet Keser (Turceja).
Plenera organiziešona i tuo izstuodis izveiduošona ir apsazynuošona, ka Valda Buša atstuotais montuojums ir nūzeimeigs Latvejis i pasauļa mārūgā. Tuo organizatori apsazynoj sovu atbiļdeibu montuojuma saglobuošonā i nūdūšonā jaunajom paaudzem, rauga īīnteresēt vītejūs dzeivuotuojus nūviertēt nūvoda unikalitatis. Taišni Viļakys pusē – Susaju pogosta Puokšovā ir suocīs izcyluo latvīšu ainavu meistara Valda Buša dzeivis ceļš.
Plenera eistynuošonu ir atbaļstejuse Latgolys kulturys programa, leidzfinansiejumu nūdrūsynoj Bolvu nūvoda pošvaļdeiba. Sadarbeibys partners – Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs – organizēja plenera dalinīku atlasi. Plenera kuratori beja Māris Čačka i Elita Teilāne.
Valda Buša dzymtuos pusis kulturys darbinīki turpynoj struoduot, kab veicynuotu kulturys atjaunuotnis i muokslys jaunradis procesus, vītejā sabīdreibā īnasūt pasauļa muokslu, īpazeistynojūt vītejū sabīdreibu ar myusu dīnu muokslinīkim; veicynuotu storptautysku sakaru atteisteibu i īpazeistynuotu ar Latveju kai breineigu rezideņču vītu; izveiduotu storptautyskuo gleznīceibys plenera laikā radeitūs dorbu ceļojūšū izstuodi, tai dūmūt vareibu sabīdreibai Latvejā īsapazeit ar myusu dīnuos radeitim muokslys dorbim.
Nu 21. septembra da 1. oktobra Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama izstuode “Jura Gaigala akvareļi”.
Ceļojūšuo izstuode veļteita gruomotys “Jura Gaigala varavīksne” izīšonys svātkim. Tiks izstuodeitys muokslinīka akvareļgleznys nu meitys Dacis Gaigalys kolekcejis.
Nu 10. septembra da 28. oktobra Bolvu Nūvoda muzejā byus apsaverama muokslinīka Andra Kalinina izstuode “Klusā daba nav daba, bet ir”. Izstuodi veiduos gleznys, kas īdvasmuotys nu klusuos dobys žanra klasikys, tok runoj par tū ar konceptualu pīeju.
Vuordam “doba” skaidrojūšajā vuordineicā ir div nūzeimis – vysupyrma, tys apzeimej vysa apleik eksistejūšuo uorejū veidūlu ainaviskā izpratnē, pa ūtram, par “dobu” teik sauktys ari kaidys paruodeibys golvonuos eipašeibys, kas varātu izsaceit tūs byuteibu. Reflektejūt par itū nūzeimu mejīdarbeibu, Andris Kalinins izstuodē radzamajūs dorbūs meklej veidus, kai attāluot klasiskajā muokslys žanrā pījimtūs sižetus, naattālojūt tūs uorejū formu. Tuo vītā attāluojums teik aizstuots ar trīpīņa rakstura, dorba izmāra i konteksta saspēli.
Izstuodis nūsaukums nūruoda iz sova veida paradoksu, raugūt definēt hrestomatiskū muokslys žanru, taipat kai izstuodis dorbi paruoda sadzeivis paradoksus. Veidojūt dorbus, Kalinins citej vairuokus labi zynomus muokslinīkus – Bruno Vasilevski, Renē Magritu i Džozefu Košutu, kurūs daiļradē objektivais pasauļs attāluots, dorbim saturūt vaira nakai tū spiej fotografiskuos realitatis attāluojums.
Ideja veiduot izstuodi Bolvu Nūvoda muzejā roduos sarunā ar muzeja direktori i grybūt atsagrīzt pi sovu sakņu – kai muokslinīks Andris Kalinins, tai izstuodis kuratore Kristīne Ercika obeji dzymuši Bolvūs. Taipat obejim ruodīs svareiga laikmeteiguos muokslys daīmameiba i decentralizaceja, kai ari vareiba struoduot uorpus lelūs muokslys centru rūbežu, tymā pošā laikā īpazeistynojūt regiona dzeivuotuojus ar laikmeteiguos muokslys nūtikšonom.
Izstuodi papyldynuos ari izgleiteibys programa, kas ītvers ekskursejis školānim, dorba lopys izstuodis apmekliejumam bārnim i pusaudžim, kai ari eipašu sasatikšonu ar seniorim i sarunys izstuodē ar muokslinīku. Izstuode kūpā ar izgleitojūšu programu cytugod byus apsaverama ari Preiļūs, Ludzā i Rēzeknē.
Andris Kalinins (1994) studiejs Latvejis Kulturys koledžā i Latvejis Muokslys akademejis scenografejis nūdaļā (prof. A. Freibergs, M. Pormale, V. Jansons), sovys zynuošonys papyldynuojs Vīnis Muokslys akademejā pi prof. Annys Fībrokys (Anna Viebrock). Kai scenografs i kostimu muokslinīks veiduojs izruodis Valmīrys teatrī, Latvejis Nacionalajā teatrī i Dailis teatrī, kai ari naatkareigūs teatru projektūs. Kai patstuoveigs muokslinīks pīsadalejs vairuokuos grupu izstuodēs (tymā skaitā izstuožu zalē “Arsenāls”, Kolncīma kvartala galerejā, Cāsu ols bryuzī, Reigys R. Vāgnera nomā). Itūvosor atkluota pyrmuo muokslinīka personalizstuode “Andra Kaļiņina eļļas glezniecība” Jiurmolys muzejā.
lim_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn