Pīrūbeža. Pusi dīnys ceļā, a celi kai baile.
Otrdiena, 3. jūnijs 2008 14:26
– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Latveja ir lela vaļsts. Kū gods, tū leluoka.
Kab Latveja izavārtu vēļ leluoka, nikaidā gadīnī nadreikst sataiseit lobus ceļus. Tod jai varēs izbraukt cauri par daudz mudri i nasaīs apsavērt breineigū dobu – kryumus, pamastuos budonkys i fermu drupys.
Ka ļauds varēs par daudz labi i mudri izbraukuot iz prīšku i atpakaļ, jī vaira nadzeivuos centrā.
Ka jim sātā byus normals internets, jī poši sātā varēs izdūmuot – skaiteit Latvejis, Krīvejis, Vuocejis, Amerikys voi Kitaja avīzis, vērtīs “Panoramu” voi “Bez Tabu”. Voi kāčuot zogtuos kinys. Voi pierkt originalūs diskus i gaideit, kod pa dzeraunis celeņu cauri mežam jūs atvess postnīks.
Kas nūtiks ar Reigys ziņom, šovim i zvaigznem?
Kas ta skaitēs tū, kū juoskaita? Kas vērsīs tū, kas juosaver?
Eisi sokūt – ka ļaudim byus par daudz lobi celi i sakari, jī sadūmuos dzeivuot dzeraunē i paliks par daudz nakontrolejami.
Jī vaira nasažņaugs pa Reigys trolejbusim, a dzeivuos sovā sātā dzeraunē.
Jī vaira nasabeis braukt iz sātu, partū ka ceļā nabyus puorbuoztā autobusā voi viļcīnī juoneikst 6 stuņdis.
Ka da pogosta centra byus par daudz lobs ceļš, jī var izdūmuot pat dzīduot kūrī, doncuot daņču kolektivā. Jī suoks īstudēt lugys.
Jī varēs izvoduot bārnu iz bārnu duorzu i školu i nasēdēs sātā. Jī varēs struoduot piļsātā i dzeivuot sovā sātā.
Ka par daudz lobs ceļš byus da Reigys, jī sēss lidmašynā i aizbrauks iz Berlini piec jauna zīmys mieteļa i vokorā iz gūvu slaukšonu jau byus atpakaļ.
Jī namiers nūst, partū ka uorsts da jūs aizbrauks par daudz mudri i pa ceļam nasalauzs mašynys.
Jūs nanūsiss, partū ka policists atbrauks par reizis i susedu nūgius ar vysu ciervi i īliks cītumā.
Jūs sāta nanūdegs, partū ka guņsdziesieji atbauks par reizis, jim byus jauna mašyna i iudini nabyus juojem nu aizaugušuo muorka.
Jī poši brauks gostūs, da jūs brauks gosti.
Ka da jūs brauks prezidents, gruovi napļaus 3 reizis nedeļā, partū ka gruovi pļaus regularai.
Vīnu laiku da Iergļu ar viļcīni beja juobrauc ni to 3 voi 4 stuņdis. Ar ritini nūbraukt beja mudruok.
Niu da Viļānu ar autobusu i mašynu juobrauc par stuņdi pusūtru voi vysom divejom ilguok – ceļu remonti.
Pi Ūgris luksofori i īrūbežuojumi. Pi Pļaveņu luksofori. Storp Jākubpili i Stiernīni laikam pi 20 luksoforu i ceļš až izorts.
Saīt 4-5 stuņdis ceļā tai, ka nasamat. Ar autobusu vysys 6 stuņdis.
Varātu ar viļcīni braukt, a reisi nazkaidūs murgainūs laikūs – ni to dorba dīna suokusēs, ni to jau beigusēs.
Kab Latveja ruodeitūs vēļ leluoka, var braukt ar apvadcelim. Iz Rēzekni, Ludzu braukt caur Vacpībolgu, Guļbini, Modūni. Saīt i dzymtū zemi apsavērt, i benzinu padadzynuot.
Iz Viļānim i Varakļuonim var braukt caur Leivuonu, Preilim, Gaļānim i Seiļukolnu. Tože labi.
Var braukt ari caur Igauneju i Lītovu. Tod eistyn var sajust, ka Latgola atsarūn uorzemēs i pi myusu vyss ir cytaižuok. Tryukst tik rūbežys i muitys.
Latgolā i dzeraunē var dzeivuot tikai cīši bogots cylvāks. Tuo saprotu jau kaidus divejus godus atpakaļ. Kod nazcik mienešu dzeivuoju sātā i tīpat ari struoduoju.
Nabeja ni vainis – attaisi lūgu, a tī klāvs i suņs. Attaisi durovys, a gaiss vyss piec uobeļu, rudiņa lopu i buļbu lokstu.
Tok par vysom ekstrom ir juomoksoj, ka gribi palikt apritē i saglobuot kontaktus, dorbus i napagaist dzeraunis izolacejā.
Gūvs breineigi kustūni, tok es naasu zootehnike voi slaucieja. Maņ vajag pa reizei satikt dorba devieju, kolegys i tikt pi mudra i prognozejama interneta.
Tai jau dzeivei dzeraunē maņ nabeja ni vainis. Vyss, ruodīs, iz vītys.
Ka aizavajadzēja tikt iz Rēzikni voi Reigu, lyudzu. Tīpat natuoli lelais ceļš. Stopej voi brauc ar autobusu.
Tīpat i staceja. Kaiduos 5 stuņdēs nu reita pabaroj suni, par 10 minotu jau stacejā, a pyrma 9 stuņžu jau esi Reigā.
Padori, kas doroms, i brauc iz sātu. Kaiduos 17 stuņdēs ar viļcīni voi, ka navari vysa aizspēt, 19 stuņdēs ar autobusu.
Ap 20 stuņdem ar viļcīni i 23 stuņdem vokorā ar autobusu jau otkon stuovi krystcelēs pi sovys sātys, suņs kauc jau pa gobolu. Palaid nu kēdis, izskrīņ ar jū rinči i gulātu. A nu reita otkon dorbs.Piec laika izaruodēja, ka juobrauc kotru nedeļu – to dorbā kas, to vajag kaidus leigumus slēgt voi papeirus, to bankys karte nūsablokej i Viļānūs navar atblokēt. To otkon draugi pasauc gostūs.
Vēļ piec laika izaruodēja, ka interneta sakaru riekins ir par daudz astronomisks, partū ka pa dīnu duorgs tarifs, a vokorā navar īsazvaneit teiklā. A cyta pīduovuojuma nav.
Varātu mobilū internetu, tok moz datu puorraida i duorgi plieš. Pastuoveigū pīslāgumu navar – centrale nav modernizeita, navalk.
Vīnu laiku varēja nedeļu dzeivuot bez interneta – tik, ka kas nabejs dag, dabraukt ar ritini da bibliotekys. A pa breivajom dīnom, kod lātais tarifs i juomoksoj cītuo moksa par vīnu īzvonu, padareit īkavātū i nūsyuteit saraksteituos viestulis.
Tod īvāruoju, ka sakari ik piec šaļts sakars puortryukst i juosazvona vydā teiklā otkon. Vīnu, div, treis reizis, saīt i lats. Dūmuot, sistemā ir īlykta vareiba izsvīst uorā nu teikla, kab abonenti ītu vydā otkon i moksuotu kai par jaunu īīšonu.
Tai zīmu nūdzeivuoju Reigā.
Pavasarī otkon juoju iz sātu. Otkon suocēs riņča daņcs ar ceļu i internetu.
Itūreiz nasalyku ni prast – lai pasauļs propulst, ka jam tai vajag. Dzeivuoju sātā, kur nabeja ni parostuo telepona, ni īzvona.
Da bibliotekys tūs 7 kilometrus ar ritini mynūs tik tod, ka vysā vyss daga kūpā. Vīnu reizi pieški aizavajadzēja tai, ka koč zemē sit. Stuņžu vaicuojums – nūsyuteišu laikā, dabuošu naudu. Nanūsyuteišu, moksuošu poša.
I kai iz grāka – leist leits! A bolta sīna!
Kaids ritiņs, kaids internets!
Nūsašpļuovu par vysu i idzynu nu klāva tāva vacū opeli bez tehniskuos apskatis. Pa suonu celim dabrauču da Viļānu.
Bibliotekā beja sanitaruo dīna!
Bess ar jū, jiemu i guoju da školys – cīš. Dūme – cīš, tikai nazkaidys apkūpiejis dzonoj putekļus. Vysi atvalinuojumā. Pīzvanieju vysim paziņom, nivīna nav sātā.
Guoju 2 km da krūga, kur ir bezvodu teikls. Kas tev deve! Naīt! Nazkas ass nūjucs.
Izdzieru kopeju i guoju da sovys ūtruos sātys, kur ir īzvonpīeja. Kai to, dorba dīnys vyds, īsazvaneit navar – teikla puorslūdze.
Mešu vysu pi molys i ar stopim aizbrauču da Rēzeknis. Apjuoju pusi piļsātys, cikom atrodu internetu. Bibliotekā! Izaruod, vysi koktu kantori aizklapeiti. Grybātu saspēlēt šaunamū spēli ar užasim, nav kur!
A bibliotekā maņ īdeve skaiteituoja karti i piec stuņdis lyka atīt, kod daīs muns pīroksts. Varēja dabuot pīeju iz 10 minotu.
Pa tū laiku kleidu apleik i meklieju pazinis, kas mož dalaistu pi datora. Kas deve, atvalinuojumu laiks i tī poši treis par sovu dorba vītu i skaidrs, ka nalaiss pi dorba datora.
Par stuņdis beju bibliotekā. Mudri, mudri aizsyutieju pīsaciejumu konferencei, vīnu halturys dorbu, vēļ vīnu dorbu printēt i īsīt, nūpierku lidmašynys biletus, samoksuoju riekinus, aizsyutieju puors viestulis. Izaruod, par 10 minotim var vysu apdarēt i vēļ palyka laikam 1 voi 2 minoti puori.
Brauču iz Viļānim ar autobusu, savuoču opeli i laižu iz sātu.
Dīna cauri! Kai nabejuse.
Niu otkon vosora kluot. vajadzātu dzeivuot sātā. Ar mugurys smedzenim jiutu.
Kai īsadūmoju par ceļu i internetu, nalabi matās.
Kaids ak jau saceis – siedi dzeraunē i nakusti. Voi braukoj iz Rēzekni kasdīnys.
Kab to tai variejs.
Sok, siedi dzeraunē i nūsadzer voi slauc pīnu par padsmit saņtimim litrā i esi laimeigs par skaistū dobu.
Tev nabyus ni tehnologeju, ni infrastrukturys, ni ierteibu, ni dzeivis.
Partū ka ir Reiga i varbyut vēļ Daugovpiļs, Līpuoja, Ventspiļs i Rēzekne, Valmīra. Vysur cytur dzeivoj lodari i naveiksminīki, kas namuok dzeivuot.
Atkluoju, ka eksistej pat mieneša karteņa maršrutam Viļāni-Reiga-Viļāni. Moksoj nazkaidus 90 latus ar kapeikom, tok var braukt ni to dorba, ni to vysys mieneša dīnys iz prīšku i atpakaļ.
Jau apsveru, kai tys saīt – struoduot Reigā i puorgulēt Viļānūs.
Var pat paspēt! Dorbā esi pyrms 9 nu reita, prūm juoīt pyrms 17 vokorā.
Breivais laiks i dzeive saīt viļcīnī – kotru dīnu 7 stuņdis ceļā. Siedi pi portativuo datora i struodoj.
Nu ūtys pusis, tī ir nīka 198 kilometri.
Kab bejs normals i mudrs viļcīņs, kas aizvad nu reita i vokorā atvad atpakaļ.
Kab bejuši koč voi normali slīžu celi, iz kuru viļcīņs nasaleigoj kai vaca peile i nabrauc knapi ritiņbraucieja uotrumā.
Kab bejs koč voi viļcīņs, kurā nav 1/4 daļu ceļa juostuov kuojuos i tū laiku varātu koč voi paskaiteit gruomotu!
Cik cylvāku pasaraksteitu kasdīnys dzeivuot Viļānūs i iz Reigu nūbraukt tikai dareišonuos?
Bet Latveja lela vaļsts. Kasgods, tū leluoka.
Celi ar dūbem, viļcīņs puorbuozts i čut kust iz prīšku.
Ir vīta pat izmyrušajim pīrūbežys breivdobys džunglim, ir vīta naizbraucamim celim.
Niu daudz moz paradzamai brauc tikai narentablī viļcīņa reisi, kur nav gona sādvītu i braucieji kai siļčis mucā. Pastuoveisi kuojuos vīnu, ūtru reizi, nudi gribeisi apšaut vysus.
Niu autobusi valkās stuņdem i kavej naprognozajami – pusūtru stuņdi, 2 stuņdis. A kai saīt.
Niu da sātys juobrauc caur sazyn kurīni, bess taidu ceļu nikod nav zynuojs.
Niu Latgola atsarūn tuoļuok.
ltg_Latn lvs_Latn unk ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn