Ūtardiņ, 13. septembrī, 18:00 stuņdēs Raiņa i Aspazejis sātā, Reigā, Bazneicys īlā 30, byus vīns nu ituo goda Dzejis dīnu latgaliskuokūs pasuocīņu – myusu dīnu latgalīšu dzejis vokors «Gostūs pi Raiņa».
Pasuocīnī paradzāts prof. Janinys Kursītis-Pakulis stuosts «Raiņa Latgola», sovus tekstus skaiteis latgalīšu dzejnīki Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Emileja Kalvāne, Ilze Sperga i c.
Latgalīšu vokori Reigā Dzejis dīnu laikā septembrī nūteik jau vairuok godu. Jūs sadarbeibā ar Latvejis Rakstinīku savīneibu reikoj bīdreiba «Latgolys Studentu centrs».
Latgola ir Raiņa «jaunu dīnu zeme», Dzejis dīnys regulari nūteik nu Raiņa symtu godu svineibu 1965. godā. Deļtuo itūgod latgalīšu pasuokumam atrosta zeimeiga vīta – Raiņa i Aspazejis memorialuo sāta – svareiga Reigys centra kūka apbyuvis daļa.
Bīdreiba «Latgolys Studentu centrs» ieceriejuse radeit cytaidu dzejis pīdzeivuojumu i sūlej atkluot, kai atrūnams «cyts Raiņs» i kai nu školys laika zynomuo Raiņa dzeja skaņ latgaliski. Latgolys jaunīši gryb, kab sabīdreibai pasaruodeitu gribiešona izzynuot latgalīšu kulturu i atrast, ka tymā ir daudz i reidzuonim interesnu, myusdīneigu elementu.
«Ir teicīņs «Troks voi nu Rogovkys», kas dzims nu tuo, ka zemnīks i dzejnīks Pīters Miglinīks 19. godu symta beiguos īsyudzēja tīsā i vinnēja muižkungu, kas tim laikim beja koč kas naīdūmojams. Kai itū trakumu atvest iz Reigu, kai paruodeit vysai Latvejai? Dzejis dīnu pasuocīņs «Gostūs pi Raiņa» raudzeis vēļ reizi reidzuonim paruodeit latgalīšu volūdu, dzeju i drupeit latgalīšu trokuma,» stuosta pasuocīņa reikuotuoja Ilze Sperga.
Pasuocīņa laikā dorbuosīs vysaidu apguodu izdūtūs latgalīšu gruomotu i muzykys īrokstu golds.
Gaidom vysus gostūs pi Raiņa!
Latgaliskais Raiņs Reigā
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn