Mieneša arhivs: March 2017 »
Anna Rancāne: Nu Terra incognita – Raiņam
Autore: Anna Rancāne (roksts 2015. godā publicāts izdavumā “Kultūras Diena”) Raiņa dzejūļu gruomotā “Gals un sākums” ir dzejūļs “Sasistais trauks”: Jūs paši sasituši trauku, — Kā izliets ūdens dzīve plūst, Tik slapina, neSkaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibys
Jaunīšu bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibom Daugovpilī, suocūt nu 15. marta četrys nedelis piec kuortys trešdīnēs. Nūdarbeibys nūtiks Daugovpiļs Universitatē, Vīneibys īlā 13, 303. kabinetā 15. martā, 22. martā, 29.Skaiteit vaira »
Izdūta jauna gruomota par Ludzys igaunim
Izdevnīceibā “Lauku Avīze” izguojuse Hannesa Korjusa gruomota “Ludzas igauņi: Zemes dieva tauta”. Gruomota viestej par Ludzys nūvoda igaunim (igauņu volūdā – lutsi maarahvas), kas beja Vitebskys gubernis Ludzys apriņčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks”
Februara pādejā svātdīnē Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 18 nominacejuos jau deveitū reizi tyka padūta Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2016”. Kotru godu piec bolvys padūšonys latgalīšu vydā nūteik diskusejis par nominantim, bolvu sajiemiejim iSkaiteit vaira »
Upīte – Zīmeļlatgales pierle
Autors: Andris Slišāns Upīte ir cīms Viļakas nūvada Šķilbanu pogostā. Izavītuojīs pogosta dīnvidaustrumu dalī 5,5 km nu pogosta centra Rekovys, 24,2 km nu nūvoda centra Viļakys i 249,7 km nu Reigys. Jau daudzuSkaiteit vaira »
Latgolys amatīrteatru skatē Rēzeknē varēs nūsavērt ari izruodis latgaliski
18. i 19. martā Rēzeknē nūtiks Latvejis amatīrteatru īstudiejumu regionaluo skate “Gada izrāde 2016”, pīduovojūt divejuos dīnuos nūsavērt devenis izruodis, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Tūs skaitā ari divejis izruodis latgalīšuSkaiteit vaira »
Izsludynuoti “Vuolyudzāni” i latgalīšu volūdys i kulturviesturis olimpiade
22. aprelī Rēzeknis Vaļsts 1. gimnazejā nūtiks 17. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, informej Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA). Skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” irSkaiteit vaira »
Jauns īrūsynuojums uzrokstam iz Latgolys kongresa symtgadis pīminekļa
Rēzeknē, 6.03.2017. Rēzeknis piļsātys dūmei Atbreivuošonys alejā 93, Rēzekne, LV-4601 dome@rezekne.lv Kopija: bīdreibai “Latgalieši” latgalieshi@inbox.lv Par vīnuotu 1917.goda Latgolys kongresam veļteituo pīminekļa uzrokstu Jamūt vārā vajadzeibu piec vīnuota sabīdreibys atbaļsteita varianta Latgolys kongresaSkaiteit vaira »
Dainis Mjartāns: Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba
Roksta autors: Dainis Mjartāns, bīdreiba “Latgaļu sāta” Uzroksts iz Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa Rēzeknē ir aktivizējs Latgolys sabīdriskuos organizacejis. Teik vuokti paroksti i organizātys aptaujis. Saprūtams, varim poši sev puormest, parkū tys natykaSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” saruna ar prīsteri Muorteņu Klušu par gavieni
Ar Palnu trešdīni īsasuocs Lelais gavieņs. Laiks, kod kotram nu myusu ir īspieja apdūmuot, kū pamaineit dzevē, nu kuo asam gotovi atsasaceit i kam davērst leluoku viereibu, kab dzeive byutu pīpiļdeita. Reigys Goreiguo seminaraSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis pīminekli
Piec bīdreibys “Latgalieši” iniciativys Rēzeknē īsuokti byuvnīceibys dorbi pīminis vītys izveidei par gūdu 1917. gods Latgolys kongresa symtgadei. Pādejūs nedeļu laikā Latgolys sabīdreibā suokušuos plašys diskusejis par uzrokstim, kū vajadzātu raksteit iz poša pīminekļaSkaiteit vaira »
Roksti latgaliski. 6. nūdarbeiba
Pīduovojam vīnkuoršā tekstā raksteitus svareiguokūs latgalīšu rokstu volūdys nūsacejumus i iz tim baļsteitus aizdavumus, kab pasatrenēt raksteit latgaliski. Pamats aizdavumim jimts nu 2007. godā LR Tīslītu ministrejis Vaļsts volūdys centra izdūtajim Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumim.Skaiteit vaira »
“Kolnasātā” gastej “Škilbanu sīvas”
“Kolnasātā” gastej Škilbanu etnografiskais ansamblis, tuo dalineicys dzīd Zīmeļlatgolai rakstureigajā tradicionaluos dzīduošonys manīrē. Viņgod ansamblis svieteja 35 godu jubileju, izdūdūt muzykys disku-gruomotu “Škilbanu sīvas” i uzjamūt videoklipu. Veikumu nūviertēja ari Latgalīšu kulturys goda bolvysSkaiteit vaira »
Dzeive bez šmukumu: daži Latgolys sīvītis dzeivis aspekti 1908.–1910.godā
Roksta autore: Ligija Purinaša Leidz 20. godu symta suokumam Eiropā sīvīte natyka skaiteita par pilntīseigu sabīdreibys lūcekli. Ka jam vārā faktu, ka Krīvejis imperejā piļneibā dzymtbyušona tyka atcalta viņ 1861. g. (saleidzynojumam Anglejā i FrancejāSkaiteit vaira »
ltg_Latn scn_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn