Īejūt izstuodē, rūnās pacyluoteibys sajiuta – sirds ar sirdi runojās caur kruosom, tālim, dobu i muzyku, i kotru apmaklātuoju sovaiduok raudzej īskaut kailuma trauslumā i spākā. Rudiņs kailums dobā atsaspūgoļoj caur snīga boltumu, kailums cylvākūs – caur kautreiguma rūbežu jaukšonu i naīvāruošonu.
Izstuodis atkluošonā muzeja direktore Anastasija Strauta, raksturojūt „Rudiņs” izstuožu viesturis gaitu i atzeimejūt izstuodis nūzeimi jaunīšu i pīredziejušu muokslinīku vydā, sevkuru uzrunuoja ar Bībelis vuordim: „Staiguosim gaismā!”
I ruodīs, ka taišni rudinī itys gaismys myrdzums staroj gleznuos, myusu piļsātā i Latvejā. Kai atzyna muokslinīki, cylvāks ar skaistuma sajiutu sasatīkās jau nu dzimšonys, tei uzplaukst, kod pyrmū raizi rūkā pajem ūtu i suok zeimēt, i tod tei turpyna zīdēt bezgaleigi. Rudiņs ir laiks, kod vysi procesi tūp lānuoki, nūslāgtuoki, bet gleznys atguodynoj tū, ka dzeive turpynojās.
Gleznys pīsaista ar sovu kūšumu i kruosu daudzveideibu, kruosu rūtalis saistuos ar rudiņs rūtaļom dobā i ar sajiutom cylvāku siržuos. Tielnīceibys i keramikys dorbūs vāruojams napuorspiejams radūšums, kurs apmeklietuojus īskauj dziļuokā puordūmu lidojumā. Tekstildorbūs var īraudzēt rudiņs cykliskuma maiņu dobā, kruosu gammys tūp dryumuokys, pelieceiguokys.
Kas uzrunuos tīši Tevi? Atej i ļauj sovai sirdei runuot ar rudini!
Izstuode atvārta: Ūtardiņ, trešdiņ, caturtdiņ, pīktdiņ – 10:00-17:00; Sastdiņ – 10:00-16:00; Svātdiņ, pyrmudiņ – slāgta.
Īejis moksa: školānim i studentim Ls 0,20; pīaugušajim Ls 0,40; pyrmškolys vacuma bārnim – breiva.
Sagataveja:
Ilona Kablanova, Rēzeknis Augstškolys „Filologeja” 3. kursa studente
Maija Upeniece, LKM sabīdriskū vaicuojumu i reklamys specialiste
Karteņā: Inga Onževa “Rudiņa kailums” (Foto: A. Bondarenko)
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn nno_Latn