Reiga
Reiga (latvīšu: Rīga, līvu: Rīgõ) — Latvejis golvysmīsts pi Daugovys ītakys Reigys leicī. Pats lelais finansu, ryupnīceibys i kulturys centrys Baļtejā i trešais pa lelumam mīsts (piec Pīterpiļs i Stokholma) Baļtejis jiurys regionā, zeimeiga jiuru ūsta.
Reigys viesturiskais centrys īīt UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā, i jis zeimeigs ar jugendstiļa (Art Nouveau) arhitekturu, kuramai navā leidzeigys vysā pasaulī.[2] 2014 godā Reiga beja vīna nu Europys kulturys golvysmīstu.[3]
Viesture[pataiseit | labot pirmkodu]
XII godusymta beiguos aizasuoce pyrmuos misejis ar snāgu kristeit Baltejis dzeivuotuojus. Piec nazcik lūbeigu raudzejumu 1197—1199 godūs pi Daugovys beja sataiseita vuocīšu koloneja ar kleštori. Pyrmuo izbudavuotuo dzeivysvīta beja Ikškile.
Oficialai Reigys mīstu īstateja 1201 godā veiskups Aļberts (Albert von Buxhöwden, 1165—1229), a 1225 godā Reiga jau dabuoja mīsta tīseibys. Nu 1255 gods Reiga beja arciveiskupa rezideņceja, 1282 godā mīsts tika par Hanzys savīneibys bīdri. Piec Livonejis dalejuma 1561 godā Reiga 20 godu beja napavaļdeiga, i viņ 1581 godā jū daškeire Obeju Tautu Republikai. Vāluok, nu 1621 leidz 1709 godam, Reiga beja Švedejis Kienestē, a nu 1710 goda leidz I pasauļa karam — Krīvejis imperejis sadorā. Leidz XIX godusymta beigom Reiga pa mozam izauga kai vīna nu vysuzeimeiguokūs Krīvejis imperejis jiuru ūstu, dzeivuotuoju skaits iz vyds 1850 i 1900 gods pasalelynuoja četrys reizis. 1900 godā puse Reigys dzeivuotuoju beja baltvuocīši, pa catūrtdalei krīvu i latvīšu.
1918—1940 godūs Reiga beja napavaļdeiguos Latvejis Republikys golvysmīsts, 1940—1941 i 1944—1990 Latvejis PSR golvysmīsts, 1941—1944 godūs Reigā beja īstateits Trešuo Reiha Ostlandejis komisariata centraluo byutuve. Nu 1991 goda — otkon Latvejis Republikys golvysmīsts.
Geografeja[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsts irā Latvejis centralajā daļā, Reigys leiča dīnavydu molā, Vydslatvejis zamainis Reigys i Teireļu leidzonainēs. Reļjefs — smiļkšuojs, leidzonaine 1—10 metru augšuok jiuru leidzīņa. Viesturiskais centrys irā kairajā Daugovys molā, ap 10 km pyrma Daugovys ītakys Baļtejis jiurā. Mīsta rūbežūs nazcik azaru, poši leluokī — Keišazars Mežaparkā i Juglys azars mīsta pūstumreitūs.
Mīsta pluots 307 km².
Reļjefs[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys mīsta teritoreja irā labtik zamai. Vydyskais augstums metri augšuok jiuru leidzīņa viņ 3—6 metri. Pats augstuokais punkts — Dzagužkolns (28 metri ajl.)
Klimats[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.
228 dīnys augš Reigys byun Atlaņtejis okeana gaisa masys. Saulis speidiešonys maksimums byun juļa mieneša 22 dīnā — 56,4°, a minimums — tik 9,6° augšuok horizonta. Deļtuo ka gods muokuļojums zeimeigs, vosor saule speid vydyskai 54—57% dīnys, a zīmā tik 14—25%. Vydyskai saule par godu Reigā speid 1812 stuņdis — julī vydyskai 282 stuņdis, a dekabrī — 25 stuņdis.
Administrativais dalejums[pataiseit | labot pirmkodu]
Leidz XIII godusymtam Reigys mīsts beja vacmīsta (Vacreigys) rūbežūs, kura pluots viņ nazcik kvadratkilometru. Leidz 1774 godam mīsta teritoreja pasalelynuoja nazcik reižu, aizjimdama jau lelumu niulenejuo mīsta centra dalis. 1728 godā Reigai daškiertys papyldomys teritorejis lobajā i kairajā Daugovys molā. 1768 godā Reigai daškierta Sorkondaugova, Zemitānu stacejis apleicīne, Kotlakolns i cytys teritorejis.
1904 godā daškierts Mežaparks, Cierkužkolns (Čiekurkalns), Teika, Jugla, Iļgucīms i cytys vītys.
1919 godā, leidza ar napavaļdeiguos Latvejis Republikys īstateišonu, Reigai daškiertys teritorejis niulenejuos Pūrsolys (Purvciems), Imantys, Zolitudis, Pleskodalis i daļa nu Zīpnīkkolna.
1927 godā Reigai daškierta kūna vysa niulenejuos Puordaugovys teritoreja, tymā skaitā Boļderaja i Daugovgreiva, taipoš atseviškys teritorejis Daugovys lobajā molā (Vacmīlgruovs, Jauņcīms, daļa Pļavinīku i Mežcīma.
I vēļ piec cytu mozuok zeimeigu teritoriskūs reformu Reigys teritoreja dabuoja niulejūs rūbežu.
Reigys mīsts sadaleits sešūs teritoryskajūs padalīņūs: Centra, Kūrzemis i Pūstumu rajonūs, Latgolys, Vydzemis i Zemgalis prīškmīstūs. Sevkurs teritoryskais padalīņs tur sovu pošvoldu i tīsys sistemu.
Dzeivuotuoji[pataiseit | labot pirmkodu]
Piec 1990 gods Reigys dzeivuotuoju skaits nūtaļ mazynuojuos deļ emigracejis. 2008 gods suokuos mīstā dzeivova ap 719 613 ļaužu, labtik mozuok kai 1990 godā, kod reidzuonu beja ap 912 000. Dzeivuotuoju skaits vysucīšuok pasamazynuoja, kod piec napavaļdeibys īstateišonys emigrēja daļa krīvu.
Nu Reigys īstateišonys XIII godusymtā da XVI godusymta beigom mīstā dzeivova kūna vīni vuocīši. Jūs sataiseituo administraceja raudzeja izglobuot vuocysku solu baltu apleicē, aprūbežojūt latvīšu i līvu tīseibys apsadzeivuot mīstā. Reigai XVI—XIX godusymtūs, īteikūt Obeju Tautu Republikā, a vāluok — Krīvejis imperejis sadorā, vuocīši suoce pagaisynuot sovys privilegejis, koč i izlaiceja ekonomiskuos, politiskuos i religiskuos dzeivys kontroli mīstā.
Etniskais i volūdyskais sadors Reigā vysod bejs raibs. Mīstā dzeivova vuocīši, žydi, krīvi, puoli, lītaunīki, ukraini, boltkrīvi, līvi, latvīši i cyti. XX godusymta pyrmajā pusē mīstā izagadeja nazcik tragisku viesturisku nūtikšonu, sasītu ar revoļucejom i pasauļa karim, i tys dyžan ītakuoja Reigys demografeju. XX godusymta ūtrajā pusē Reigā imigrēja daudzi krīvu i cytu SSRS tautu pīstuovu (ukraini, boltkrīvi). Itymā laikā latvīšu i krīvu procents Reigā tyka vīnaids (atsateikūši 42,3 i 41,7 procenti).
Zeimeigi ļauds[pataiseit | labot pirmkodu]
Reigā dzymuši:
- Helmuts Baļders — hokejists;
- Mihails Barišnikovs (Mиxaил БapышHиkoB) — baleta doncuotuojs;
- Mihails Barklajs de Tolli (Mиxaил Бapkлaй-дe-Toлли) — karvedis;
- Vizma Belševica — ailineica;
- Jesaja Berlins (Isaiah Berlin) — filosofs;
- Valters Caps — iņženers;
- Sergejs Eizenšteins (Cepreй ЭйзeHшTeйH) — kinys režisors;
- Vaira Vīke-Freiberga — etnologe, psihologe, Latvejis Republikys prezidente (1999—2007);
- Ernests Gulbis — tenisists;
- Filips Halsmans (Philippe Halsman) — fotografs;
- Nikolajs Hartmans (Nicolai Hartmann) — filosofs;
- Mariss Jansons — dirigents;
- Gidons Kremers — muziks;
- Ješajahu Leibovics (Yeshayahu Leibowitz) — filosofs;
- Volfgangs Lics (Wolfgang Lüth) — karinīks;
- Vera Muhina (Bepa MyxиHa) — tieļnīce;
- Sandis Uozuoliņš (Sandis Ozoliņš, 1972) — hokejists;
- Raimonds Pauls (Raimonds Pauls) — komponists;
- Arkadejs Raikins (Apkaдий PaйkиH) — artists, satiriks;
- Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald) — kimiks;
- Georgs Šveinfurts (Georg Schweinfurth) — botaniks;
- Mihails Taļs (Mиxaил Taлb) — šahmatnīks;
- Mihails Zadornovs (Mиxaил ЗaдopHoB) — satiriks.
Partnermīsti[pataiseit | labot pirmkodu]
Galereja[pataiseit | labot pirmkodu]
Nūruodis i olūti[pataiseit | labot pirmkodu]
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn afr_Latn ltg_Latn tgk_Cyrl bos_Latn fur_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lim_Latn ltz_Latn kea_Latn nld_Latn gle_Latn fur_Latn ast_Latn ltg_Latn ltg_Latn tat_Cyrl ltz_Latn ltg_Latn ltg_Latn mkd_Cyrl lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn