2011.godā vēļ pyrma Saeimys vieliešonu izvirzieju treis prioritatis: 1) vysmoz vīna programa taišni Latgolys ekonomiskajam atbolstam; 2) latgalīšu volūdys tīseibu aizstuoveiba; 3) sabīdreibys informiešona, lāmumu skaidrošona, napuortraukta saikne ar sovu regionu (roksti, sasatikšonys, internets i.c.), cylvāku īsaisteišonai sabīdriski poltiskajūs procesūs..
Jau vaļdeibys deklaracejā tyka īkļauts punkts:
- Ilglaicīgo negatīvo ekonomisko, sociālo un demogrāfisko tendenču kopuma pārvarēšanai Latgales reģionā ieviesīsim īpašu vidēja termiņa attīstības instrumentu saskaņā ar apstiprināto Latgales reģiona attīstības stratēģiju un programmu, nodrošinot ekonomikas attīstību un investīciju piesaisti.
Juoatzeist, ka ituos apsajimšonys eistynuošonu pauotrynova vaļsts (latvīšu/krīvu) volūdys referendums i Saeimys pījimtais lāmums par rūbežškieršonys īrūbežuošonu (ari tam sekojūšais pikets). Koč ari par Latgolu otkon puorejuo Latveja sajēme gona daudz puorspeilāti šausminojūšys informacejis, bet itymā reizē situaceja tyka izmontuota, lai īgiutu rezuļtatu: ar Refomu partejis ministru īrūsynuojumu i Saeimys deputatu atbolstu tyka apstyprynuota programa „Iespēju Latgale“. Par tū vairuok informacejis var atrast ite voi ministrejis (VARAM) sātys lopā. Svareigi, ka beidzūt iz vīna reģiona problemom tyka pasavārts puornūzariski, a na tikai nu vīnys ministrejis īriedņu kabinetu lūga – salobuoti celi, izvieduots uzjiemiejdarbeibys centrs, Reigā atkluota Latgolys puorstuovnīceiba, finansials atbolsts īdūts pašvaļdeibom, izveiduota kina Latgolys pozitivūs pīmāru populariziešonai itt. Kūpumā itei programa naatrysynova vysys problemys, bet tei paruodie pīmāru, sperūt pyrmū sūli pareizā virzīni. Nuokamai vaļdeibai juoturpynoj īsuoktais dorbs eistynai regionu atteisteibai!
VARAM gribie pavysam atsaceit nu Eipaši atbolstamūs teritoriju termina. Piec ilgom diskusejom panuocem kompromisu i Regionaluos atteisteibys lykuma 23.panta ūtrei daļa tyka pījimta itaidā redakcejā: „Reģionālās politikas mērķteritoriju attīstība tiek veicināta ar reģionālās politikas un nozaru politiku ietvaros īstenotiem investīciju un cita veida atbalsta pasākumiem, kas tiek diferencēti atbilstoši mērķteritorijās ietilpstošo pašvaldību (..) sociāli ekonomiskajiem rādītājiem, kā arī vajadzībām un attīstības iespējām un kas tiek noteikti plānošanas reģionu vai vietējo pašvaldību teritoriju attīstības plānošanas dokumentos.“
Vēļ ituos Saeimys dorba laikā ceru, ka ūtrajā lasejumā tiks pījimti prīšklykumi par Latvejis administrativūs regionu (vysu vaļsts puorvaļžu vīnuota īdalejuma) izveidi, kai ari par īspieju pašvaļdeibuos saglobuot kulturviesturiskūs apdzeivuotūs vītu (cīmu, solu) nūsaukumus, kurus, Dīvamžāļ, jau daudzejus ir paspiejuši izdzēst nu adresu sarokstim.
Saeimā otkon skaņ latgalīšu – Latgolys latvīšu – volūda, tai pat kai tī skaniejuse jau Satversmis sapuļcis laikā. Ituo vaicuojuma rysynuošonai nav tik ļūti vajadzeigi leli finansiali īguļdejumi, kai elementara cīņa i savstarpeja sapratne. Latvejis vaļsts Satversme niu ir puorlyka ari latgaliski i visim breivai pīejama, vaļsts televizejā regularai teik ruodeits raidejums „Cytaidi latviskais“ (pyrmajā godā nu vaļsts budžeta tam tyka eipaši atvālāti 25 tyukst. latu, bet nuokušajā – televizeja finansejumu atroda jau nu sovim resursim), Latvejis radejis 1.programā kotru sastdini skaņ raidejums „Kolnasāta“. Vaļsts volūdys agenturai tyka daškierti 10 tyukst. latu interaktivuos ābecis izstruodei. Itūgod finansiejums daškierts Rēzeknis Augstškolai dorbam pi latgalīšu volūdys metodiskūs materialu izstruoduošonys.
Pašapzineigai i breivai Latvejai itamūs namīra pylnajūs laikūs austrumu rūbežys nūsorguošonai ir vajadzeiga pašapzineiga i stypra Latgola – lapna par sovu volūdu, kuļturu, savdabeibu i pīdereibu Latvejis vaļstei.
Vysu treju godu laikā asu bejs breivai pīejams visim žurnalistim – nikod naasu atsasacejs dūt atbiļdis ari sevkuram zvanietuojam voi raksteituojam, regularai uzturāta saziņa caur škārsteikla socialajim teiklim. Pīsadaleits gondreiž vysūs Latvejis Lauku biblioteku asociacejis reikuotajūs gruomotu svātkūs Latgolys regiona ītvorā, kai ari īspieju rūbežuos vysod asu atsasaucs iz uzaicynuojumim apmeklēt školys, pašvaļdeibys, konfereņcis, saīsmes ci Latgolai svareiguokūs kulturys pasuokumus. Ari iz prīšku ir svareigi veicynuot cylvāku sabīdriki politiskū aktivitati – svareigai, lai Latgolys vieliešonu apgobola ļauds var breivi sasazynuot ar sovim 15 deputatim LR Saeimā!
Vairuok informacejis par munu dorbu 11.Saeimys komisejuos i storpparlamentu dorba grupuos var sameklēt škārsteikla sātys lopuos: saeima.lv i jureits.lv
LR Saeimys deputata omots nav mierkis, bet leidzeklis, kai var ītekmēt procesu virzeibu. Asu par gūdeigu, taisneigu i atbiļdeigu regionalū politiku, deļ tam jau 2011.godā vēļ pyrma vaļdeibys apstyprynuošonys visim ministrim pīkūdynovu, lai iz Latgolu brauc bīžuok, kai tikai eisai pyrma vieliešonu. Vyspuor uzskotu, ka visim vaļdeibys ministrim (naatkareigi nu politiskuos pīdereibys) ir vēļ cīšuok juokomunicej regionu problemu rysynuošonai, aktivai juosasadorboj na tikai ar sovys partejis, bet vysim koalicejis (varbyut ari opozicejis?) deputatim, koč voi sovys regionaluos vizitis planavojūt. Itūs treju godu laikā beja jiutami daži uzlobuojumi, bet vēļ ir daudz kur augt.
Ka ir kaidi konkreti vaicuojumi: 26393531, juris.vilums@saeima.lv, socialajūs teiklūs – @jureits
ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn