Pīzavīnoj svinībuom arī Tu!
Nūzaklausī Upītes Uobeļduorza himnu:
Sastdiņ, 19. septembrī, iz sasatikšonu aicynoj vacuokais latgalīšu muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, bez kura niu jau deveņpadsmitū reizi nav īsadūmuojams rudiņs Zīmeļlatgolā. Ituo goda festivals pyrmū reizi tuo pastuoviešonas viesturē nūtiks breivā dobā. Festivala vadeišona uztycāta raidejumu i pasuokumu vadeituojam Kozmenam, bet latgalīšu muziķu i literatu vydā byus gon “Dabasu Durovys”, “Laimas muzykanti”, “Unknown Artist”, Anna Rancāne, Ligija Purinaša, Ilze Sperga i cyti, kuo ari gaidomi eipašī gosti – grupa “100. debija”.
“Upītes
Uobeļduorzs” ir vēļ arviņ vīneigais festivals, kurs kotru godu puļcej latgalīšu
literatus i muziķus, īpazeistynojūt gon ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā,
gon aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram grybātuojam. Itūgod
festivala dalinīku vydā ir grupas “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, “Laimas
muzykanti”, “Kei-Rei”, “Trešīs Ņutona lykums”, folkloras kūpa “Upīte”, bet ar
literarajim prīšknasumim prīcēs Ligija Purinaša, Anna Rancāne, Ilze Sperga,
Ineta Atpile-Jugane, Mārīte Slišāne, Karonhisake, Annele Slišāne, kuo ari Māris
Mičerevskis. Itūgod festivala vadeišona uzticāta raidejumu i pasuokumu
vadeituojam Kozmenam (aba Mārtiņam Kozlovskim), kuruo dzymtas saknes ir taišni
Zīmeļlatgolā, bet eipašūs gostu gūdā itūreiz byus grupa “100. debija”. Izmainis
pīdzeivuos ari festivala formats – tys pyrmū reizi nūtiks uorā, eipašajā Upītes
cīma solmu ruļļu estradē, kas vosoras golā sataiseita cīma centrā i tikū
prīciejuse Upītes svātku pasuokumūs. Gaidūt festivalu, tuo reikuotuojs Andris
Slišāns soka: “Uobeļduorzs Upītē byus jau deveņpadsmitū reizi, nu pyrmū reizi
izīsim uorā nu īrostūs kluba sīnu, deļ tuo cīši ceram iz lobu laiku, jo loba
festivala atmosfera byus tuopat!” Bet dzejneica Anna Rancāne pībiļst, ka ituo
goda festivalu nadreikst laist garum, jo kod gon vēļ byuškūt tuoda izdeveiba –
skaiteit dzeju solmu cysu ruļļūs.
Meilas
aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i
tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma
idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš
sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab
popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu
turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai
kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.
Festivala
īejis beleti byus nūpārkami gon bezrindas.lv, gon iz vītas pyrma nūtikšonas 19.
septembrī, suokums 18.00. Beletu cena nu 17.40 leidz 18.00 byus 3,50 €, bet
piečuok 5,00 €. “Upītes Uobeļduorzs” reikuotuojs ir Namaterialuos kulturas
montuojuma centrs “Upīte”, Viļakas nūvodā, Škilbānu pogosta, Upītie.
Festivala
nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Latvejas Republikas Kulturas
ministreja, Latvejas Nacionalais kultururas centrs, Viļakas nūvoda dūme,
Zīmeļlatgolas laikroksts “Vaduguns” i latgalīšu kulturas ziņu portals lakuga.lv.
Ontona Slišāna Upītes kultūrviestures muzejā ir īkuortuota jauna izstuode. Stosts par Ontonu Slišānu un pamata īlikšonu "Upītes Kultūrtelpai"
Īsuoksem ar Tekstilmuokslas simpoziju.
Turpynuosem ar U`pītes etnografiskuo ansambļa 40 godu jubileju. Skatiesemies treis teātra izruodes i nūsliegsem ar grupas "Dakota" balli.
Pa vydam, spieļuosem, veiduosem i sportuosem.
Napalic molā!
#UpītieDzeiveJauka
Viļakas novada folkloras kopa “Upīte” izdevusi
Ziemeļlatgales vīru dziesmu albumu “Padzīdam i…”, kura ierakstā līdzās
folkloras kopas dalībniekiem piedalījušies arī Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis,
Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta un citi. Albuma
prezentācija paredzēta 20. jūnijā Upītē notiekošajā pasākumā “π-dzīdam”.
Jaunajā albumā, kas ir jau ceturtais folkloras
kopas albums, iekļautas 17 Ziemeļlatgales dziesmas. Tās savas dzīves laikā no
Upītes puses teicējiem pierakstījis novadpētnieks, dzejnieks, folklorists
Ontons Slišāns (1948–2010). 2009. gadā Ontons Upītes Tautas namā vadīja
meistardarbnīcu “20. gs. pirmās puses visvairāk dziedātās dziesmas Upītes
apkārtnē”, kas bijusi kā ierosme folkloras kopas vadītāja Andra Slišāna idejai
par šo dziesmu ierakstīšanu albumā. 14 albuma dziesmas ir tieši no šīs
meistardarbnīcas, bet tās albumā papildinātas ar vēl trim Upītes puses
dziesmām. Kā mazi bērni vīru dziesmu meistardarbnīcās savulaik piedalījās arī
folkloras kopas dalībnieki, Ontona Slišāna mazbērni Kate un Domeniks Slišāni,
kuri nu ir dziesmu 2020. gada apdaru autori.
Albuma ierakstā līdzās folkloras kopas “Upīte”
dalībniekiem piedalījušies un Ziemeļlatgales dziesmas iedziedājuši arī Latvijā labi
zināmi mūziķi – Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps
Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta, Arnis Slobožaņins, tāpat ierakstā
piedalījušies arī Viļakas katoļu draudzes prāvests Guntars Skutels, grupa
“Unknown Artist” un citi.
“Padzīdam i…” vizuālo noformējumu veidojuši Jēkabs
Slišāns un Artūrs Slišāns, dziesmu ierakstus apstrādājis Māris Keišs. Albuma
izdošanu atbalstījuši: Latvijas Republikas Kultūras ministrija, Latvijas
Nacionālais kultūras centrs un Valsts kultūrkapitāla fonds.
20. jūnijā Nemateriālās kultūras mantojuma centrs
“Upīte” aicina uz tradicionālo ielīgošanu Viļakas novadā – pasākumu “π-dzīdam”,
kas reizē būs arī jaunā albuma “Padzīdam i…” prezentācijas pasākums. Albuma
prezentācija iecerēta plkst. 17.00, bet vakara koncerta programma no 18.00.
Pasākumā šogad piedalīsies folkloras kopa “Upīte”, grupa “Unknown Artist”,
grupa “All Day Long”, kā arī “The Evening Sun” un apvienība “Kei-Rei”. Ieeja
albuma prezentācijas pasākumā bezmaksas, vakara koncertā – 1,00 €, nopērkot
biļeti iepriekšpārdošanā bezrindas.lv. Pasākuma norisē tiks ievēroti visi
šobrīd noteiktie pulcēšanās ierobežojumi un drošības noteikumi.
Te karantīnas laika video klips Irēnas Slišānes mīļuokejai dzīsmei - Kiukova zagiuze:
#UpītieDzeiveJauka
1) Namaterialuos kulturas montuojuma saglobuošona, puormontuošōna i populariziešona Upītes kultūrtelpā i Zīmeļlatgalie.
2) Kūkovas nūvoda bārnu i jaunīšu folkloras svātki Upītie
3) Folkloras kūpas "Upīte" dalība starptautiskejā folkloras festivalā Nowa Ruda, Pūlejā
4) CD - Upītes puses veiru dzīsmes
5) Latvijas Nacionālā teātra , Latvijas Leļļu teātra i Dirty Deal Teatro vīsizruodes Upītie
6) Meilys aiļu i dzīsmu festivals "Upītes Uobeļduorzs"
Sekoj informacejai i brauc gostūs
#UpītieDzei veJa uka
Sazateikam Upītie. #UpītieDzeiveJauka
Paļdīs par atbolstu Latvejas Republikas Kulturas ministrejai i Latvejas Nacionālejam Kultūras centram
22. novembrī Viļakas nūvoda
Škilbānu pogosta Upītē nūtiks pyrmī namaterialuo kulturas montuojuma svātki
“Gūdi”, kurus, svietejūt goda jubileju Upītes kulturtelpas īkļaušonai Nacionalajā
namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā i grybūt pasceit paļdis ituos puses
namaterialuos kulturas veicynuotuojim, atbaļsteituojim i leidza jutiejim,
reikoj Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”. Svātku koncertā
pīsadaleis Jānis Aišpurs, folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist” i
Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes muzykas vydsškolas pyutieju orkestris,
bet koncertu vadeis Māris Susejs.
Upītes kulturtelpa, kas taišni
pyrma goda tyka īkļauta Nacionalajā namaterialuo kulturas montuojuma sarokstā,
ir daļa nu viesturyskuo Abrenes apriņča i unikala ar saglobuotū i dzeivū
Zīmeļlatgolas latvīšu (latgalīšu) kulturas montuojumu, tradicejom i volūdu.
Upītes kulturtelpas suokums – 20. gs. 30. godi, bet 40.–50. godūs, izaveidojūt
kolhozim, tyka radeits pamats Upītes cīmam, kas atsarūn centrā vacajai
kulturtelpai, kū veidoj lelī cīmi. Upīte ir pazeistoma gon ar Zīmeļlatgolai
rakstureigū folkloras montuojuma globuošonu i aktivu populariziešonu, tei
sovulai beja dzejnīka i nūvodpietnīka Ontona Slišāna darbeibas vīta, kai ari
myusu dīnuos Upīte ir vīna nu aktuovuokūs latgaliskūs nūtikšonu vītu Latvejā,
reikojūt kai vacuokū latgalīšu dzejas i muzykas festivalu “Upītes Uobeļduorzs”,
folkloras festivalu “Lipa kust” i cytas nūtikšonas. Kab gūdynuotu ituos
kulturtelpas kūpiejus, veicynuotuojus, atbaļsteituojus i leidza jutiejus, pyrmū
reizi Viļakas nūvoda Upītē teik reikuoti lelī svātki “Gūdi”, kurūs vēļ nabejušā
veidā sasaveis tradicionalais ar myusdīneigū gon mutvuordu i amatnīceibas, gon
kulinarajā Upītes kulturtelpas montuojumā. Svātku koncertā 22. novembrī 19.00
pīsadaleis grupas “The Sound Poets” solists Jānis Aišpurs, folkloras kūpa
“Upīte”, grupa “Unknown Artist” i Rēzeknes nūvoda i Juoņa Ivanova Rēzeknes
muzykas vydsškolas pyutieju orkestris, bet koncertu vadeis Māris Susejs. Piec
koncerta svineiguos daļas byus balle i daņči ar grupu “Celinieki”.
Namaterialuos kulturas montuoja
centra “Upīte” direktors Andris Slišāns par svātku “Gūdi” idejas rosšonūs soka:
“Ideja par ituodim svātkim roduos jau seņ, tik nazkai nasaguoja pīpiļdiet, bet
itūgod ir tys eistīs gods i eistuo dīna! Jubileja vīnam godam Namaterialuo
kulturas montuojuma sarokstā ir lobs laiks, kab izlyktu punktu iz “i” tam, kas
jau padariets, i suoktu jaunus i ambiciozus projektus. Gribīs tuodūs svātkūs
pasciet paļdis vusim, kuri veicynoj, atbolsta i jiut leidza Upītes puses
kulturai.”
Upītē dorbuošonuos, ceļūt gūdā
taišni namaterialū kulturas montuojumu, turpynuosīs vēļ i vēļ, kū aplīcynoj ari
itūgod nūslāgtais bīdreibas “Upītes jauniešu folkloras kopa” i Latvejas
Nacionaluo kulturas centra leigums par sadarbeibu projektā “Kulturas tradiceju
saglobuošona i populariziešona i storpkulturu dialoga veicynuošonas pasuokumu
organiziešona Latgolas regionā”, kai ari apsajimšona dūt jaunu dzeivi i
virzeibu pārn slāgtuos Upītes pamatškolas telpom.
2018.goda novembrie Latvijas Nacionālais kultūras centrs paziņova, ka "Upītes kultūrtelpa" tyka īkļauta Nacionālejā Namaterialuos kulturas montuojuma sarokstā. Paguojs gods i mes kūpā sviniesem svātkus. Saciesem paļdīs vuordus, klausiesemies koncertu, kur sazaveis dažuodas muokslas, doncuosem dančus i atsapyusem. Prīcuosemies kūpā byut!
Upīte konkursā beja uzaicynuota, kuo eipašī gosti, jū kūpai ir nasen izguojs kuozu dzīsmu albums "Ryugts".
Te video facebukā nu meistardarbnīcuom
Nūslāgumā kuo eipašī gosti folkloras kūpa "Upīte"kuopa uzastuot iz kulturas noma lyluos skaruves. Te beja cīši atsauceigi skatietoji i klausietoji, napuortraukti applaudej. Prīks!
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn tpi_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn bos_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn ron_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn eng_Latn lvs_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn lvs_Latn lvs_Latn ltg_Latn ltg_Latn ayr_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ron_Latn ltg_Latn