Dzeivojam taidūs laikūs, kod kotram ir sovas tīseibas. Vysaidas. Pīnōkumi pagōjušs molā. Šudiņ gribātu pafilosofeit par školānu tīseibom. Jīm ir tīseibas sajimt izgleiteibu. Bet tys vyss ir labi, cikam nazasōk napatikšonas. Bārni taisa syudus. Trūkšņoj, nalabi uzavadās, izarunoj, maitoj školas īkōrtas utt. Par nalobajim dorbim nu školas atskaiteit nav īspiejams, par tū, ka tiks aizskortas mozō, navareigō bārna tīseibas. Un tai itī monstri školōs veģetej. Vacōki par sovim pecnōciejim stōv un kreit (es arī), par salauztōm montom namoksoj (a kai pīrōdeit? policista rādā nabeja!). Mes ryupejamīs par individu! Jō tīseibas ir pōri vysam!
BET! Kur palīk pōrejūs 20 upuru (ķeilinīku) tīseibas? Jī ir tī lelōkī cītieji. Kaida ir jūs dīna školā? Dīna ir taida. Videji dīnā ir ap 7 stundem. Pyrmōs stundes laikā pyrmais školōtōjs minutes 15 karoj ar disciplinas grōvieju. Izabļaustās, izīt nu seva. Laiks īt. Mōceibom palīk mozōk laika un daļa nu stundes plāna nav izpildeita. Sōkās ūtrei stunde. Tys pats. Un tai vysu dīnu. Dīnu nu dīnas. Maņ palīk žāļ tūs pōrejūs bārnu. Kai jī nūliks eksamenus? Kaidā augstškolā tiks?
Sorgojūt vīnu individu nu atskaiteišanas nu školas, mes salaužam dzeives pōrejīm 20. Gudri vacōki vaicoj cytas školas, kas ir sarežģeiti un napraktiski (cyta škola ir tōļōk utt.). Cyti sazamīrinoj un cer, ka tik troki nabyus (svātō navaineiba (: ). Taida ir dzeive. Un kū skolōtoji? Pamozam porīt strōdōt uz cytim dorbim.
Un navajag par psihologim! Es uzskotu, ka tei ir pseidozynōtne. Vyss izzeists un Freida pi… piersta. Paprosi jebkuram psihologam: kū dareit, ja…? Nikaidas atbildes. Tikai izvaireigas frāzes un dzeja par augstōm materejom. Kū dareit cīnejamai školōtōjai, kuru stunas laikā pasyuta Haxyй, psihologi nazyna…
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn