Uldis Balodis Ludzys igauņu aba lucu volūdu pietej jau daudzus godus, i jam ir pastyprynuota interese par apdraudātom volūdom. 2011. godā Kalifornejis Universitatē Santabarbarā (ASV) jis īgivs doktora grādu volūdnīceibā, studeju godūs pietejs i vuicejīs vairuokys Arizonys i Kalifornejis indiaņu volūdys, kai ari vuicejīs lībīšu volūdu.
Par sovu jaunū gruomotu “Ludzas igauņu valodas ābece” Uldis sovā Facebook.com profilā roksta: “Tuos 230 loppusis niu ītver na tikai ābeci (alfabeta burtus ar pīmāra teikumim), bet ari īvodu Ludzys igauņu viesturē, fotografejis nu Ludzys igauņu cīmim, dzeivuos runys pīmārus, volūdys gramatikys aprokstu, kai ari latvīšu-Ludzys igauņu-latgalīšu tematiskū vuordineicu (kur maņ eipaši juopasasoka Dr. philol. Annai Stafeckai par latgaliskūs formu preciziešonu i Ludzys apleicīnei rakstureigu formu atrasšonu) i špikeri ar dereigom frāzem.
Ludzys igauni beja Vitebskys gubernis Ludzys apriņčī dzeivojūša katuoļticeigūs Latvejis igauņu etniskuo grupa. 19.–20. godu symtā jī dzeivuoja Cyblys, Mērdzinis, Nierzys, Pyldys pogostā i pakuopiniski saplyuda ar apvydā asūšū latvīšu etnosu, atstuojūt kulturys i etnografiskus pādus Ludzys nūvoda viesturē. Līceibys par Ludzys igaunim sasaglobuojušys vītvuordūs, teikuos i puosokuos.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn