VIESTURE I RELIGEJA »
Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts
2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informejSkaiteit vaira »
Latgolai sovs gierbūņs jau nu 20. godu symta 30. godim
Roksta autors Mārteņš Vāveris, viesturis magistrs Latgolai taipoš kai puorejim Latvejis kulturviesturiskajim nūvodim ir ar lykumu apstyprynuots gierbūņs. Tys ir zylā laukā iz lobū pusi pagrīzts sudobra greifs ar zūbynu lobajā depē. Gierbūņs veiduotsSkaiteit vaira »
Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Inženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caurSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Naujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”
Nu 19. apreļa Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja apmaklātuojim daīmama jauna etnografejis ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”, kurymā apsaverami na tik ekspozicejis nūsaukumā pīmynātī prīškmati, nu ari trauki i dorbareiki, kurūs izmontuoja iedīņa iSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā
Nailga pyrma Leldīnis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar prīsteri Puovulu Zeili, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis vuiceibspāku, studeju programys “Religejis pedagogeja” vadeituoju Vladislavu Malahovski, kabSkaiteit vaira »
Latgolys kongress: pamatakmiņs Latvejis vaļsts izveidē
Autore: Vineta Vilcāne, viesturneica Majā palīk 100 godi nu Latgolys kongresa. 1917. goda 9. i 10. majā (piec v. st. 26. i 27. aprelī) Rēzeknē iz Latgolys puorstuovu sapulci sasalaseja progresivuokuo latgalīšu iņteligencis daļa –Skaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys viesturis vuiceišonu školuos
Atguodojūt sovus školys laikus, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji, rauga atguoduot viesturis stundis i voi tymuos vyspuor tyka runuots par Latgolys kongresu, kuram pavysam dreiž svieteisim symtgadi. Itam faktam agruok natyka dagrīzta eipaša viereiba.Skaiteit vaira »
Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā atkluos div Latgolai veļteitys izstuodis
Nu 6. apreļa da 8. septembra Latvejis Nacionalajā viesturis muzejā Breiveibys buļvarī 32, Reigā, byus apsaverama mobiluo izstuode “Latgales kongresam – 100” i izstuode “Latgales keramika – tradicionālais un mūsdienīgais”, informej muzeja puorstuovi. Ar itūSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – par Latgolys kongresam veļteituom izstuodem
Jau pavysom dreiži aizasuoks Latgolys kongresa symtgadis leluo svieteišona. Taišni Latgolys kongress pyrma 100 godu Rēzeknē beja pyrmuo demokratiski īvālātuo Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksme, kurā tyka nūlamts, ka Latgolys, Vydzemis i Kūrzemis latvīši irSkaiteit vaira »
Damierstais Latgolys kongresa dalinīks: latvīšu strielnīks podporučiks Donats Lāčkājs-Lācis
Autors: prof. Ēriks Jēkabsons, LU Viesturis i filozofejis fakultate Latgolys kongresa prīškviesture Itūgod palīk 100 godu, kūpš Rēzeknē nūtyka pyrmais Latgolys kongress, kurs palyka par pagrīzīņa punktu vysys Latvejis viesturē. 1917. goda 26.–27. aprelī (piecSkaiteit vaira »
Maja suokumā Rēzeknē atkluos Latgolys kongresa symtgadei veļteitu izstuodi
3. majā Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota tematiska izstuode “Pāri slieksnim”, kas veļteita viesturiskai nūtikšonai – Pyrmajam Latgolys kongresam, informej muzejpedagoge Inese Ločmele-Jansone. 1917. goda 9.-10. majā (piec vacuo stila 26.-27. aprelī) Rēzeknē nūtykaSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu
Latvejis Radejis raidejumā “Kolnasātā” itūreiz diskuseja par 1917. goda Latgolys kongresu. Tūreiz, pyrma 100 godu, latgalīši nūsprīde apsavīnuot ar puorejim latvīšim. Tūlaik par naatkareigu Latveju vēļ narunuoja, tok Latveja tyka dybynuota. Raidejums vaicoj, kas nūtykaSkaiteit vaira »
Stuostu cyklys par Latgolys kongresu
Desmit stuostu garumā Latvejis Radeja stuosteja par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts i latvīšu nācejisSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn