Mieneša arhivs: April 2017 »
“Pi myusim Latgolā” – par jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs
Tyvojās pošvaļdeibu vieliešonys. Jau īprīkšejūs godūs raidejums “Pi mysuim Latgolā” raudzeja dazynuot jaunīšu aktivitati politiskajūs procesūs. Ari itūreiz teik skaidruots, parkū daļa jaunīšu aktivi īsasaista politiskajūs procesūs – rauga uzlobuot dzeivi sovā pošvaļdeibā iSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” viestej par Latgolys kongresa symtgadis nūtikšonom
Jau piec nedelis svieteisim Latvejis Republikys Satversmis sasaukšonys godadīnu, Latvejis naatkareibys deklaracejis pasludynuošonys godadīnu – Boltuo goldauta svātkus. Taipoš atzeimuosim jau aiz laika izdaudzynuotū 1917. goda Latgolys kongresa symtgadi. Par gūdu Latgolys kongresa symtgadis pīmiņaiSkaiteit vaira »
Latgolys i Baltejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (I)
Autore: Ināra Juškāne, viesturneica Tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadis atcerei, arviņ vaira sabīdreiba teik īpazeistynuota i teik atguodynuots par ituo nūtykuma byutiskū lūmu vīnuotys Latvejis izveidē. Ka myusu dīnuos ir pošsaprūtams tys, ka Latgola irSkaiteit vaira »
Itūnedeļ gaidomys Latgolys pūdnīku dīnys
Nu 26. da 29. apreļa Latgolā paradzātys tradicionalūs Latgolys pūdnīku dīnu nūtikšonys. Itūgod programā attaiseitūs durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos, teoretiskī lasejumi i izstuodis atkluošona. Latgolys pūdnīku dīnys 2017 tiks īsuokys ar attaiseitūs durovuSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” diskuseja par Latgolys muzeju identitati
“Kolnasātys” diskusejis tema ir Latgolys muzeji. Latgolā ir 18 pošvaļdeibu muzeji i vīns vaļsts muzejs. Dorbojās ari vairuokys privatys iniciativys, kuruos sevi sauc par “muzejim”, tok nav akreditiejuši kai muzeji. Kūpā ar gaškom InetuSkaiteit vaira »
GORĀ catūrtdiņ paradzāts Latgolys kulturviesturis dokumentalūs kinu maratons
27. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS, simboliski īzeimejūt Latgolys kongresa symtgadis atceri i Latvejis vaļsts symtgadi, tiks izruodeits atjaunuotais literari muzykalais izvadums “Francis”, kas veļteits gareidznīkam, literatam, vaļstsveiram i sabīdriskajam darbinīkam Fraņčam Trasunam, pīduovuota dažaidaSkaiteit vaira »
Interveja: latgalīšu unuki Renārs Kaupers i Juoņs Aišpurs
Intervejis autore: Laura Melne 18. aprelī Reigā, Latgolys puorstuovnīceibā, tyka prezentāta latgalīšu dzīšmu izlase “Celīs, bruoļ!”, kas ir veļtejums Latvejai symtgadis svātkūs. Tamā atrūnamys 12 vysaiduoku stilu i laiku latgalīšu kultūrai nūzeimeigys kompozicejis, kuruosSkaiteit vaira »
Naujinis muzejā jauna ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”
Nu 19. apreļa Naujinis Nūvodpietnīceibys muzeja apmaklātuojim daīmama jauna etnografejis ekspoziceja “Skovorda, ližeika, kačerāgs i citi štrumenti”, kurymā apsaverami na tik ekspozicejis nūsaukumā pīmynātī prīškmati, nu ari trauki i dorbareiki, kurūs izmontuoja iedīņa iSkaiteit vaira »
Interveja: Juoņs Ryučāns par dorbu pi gruomotys “Aizlauztais spaits”
Intervejis autore: Gunta Nagle Pārnejuo goda nūgalē sovu ceļu pi skaiteituoju suoce gruomota “Aizlauztais spaits”. Gruomotys autori ir filologe, Rēzeknis Tehnologeju Akademejis pasnīdzieja, žurnala “A12” žurnaliste Sandra Ūdre i rakstnīks, gids, volūdnīks, tulks – daudzpuseigaisSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” – saruna ar Viesturu Kairišu
Aizvadeituos nedelis nūslāgumā raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji Reigā sasatyka ar režisoru i kaisleigu latgalīšu volūdys i kulturys aizstuovi Viesturu Kairišu. Viesturs Kairišs īsasaistejs ari Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu organiziešonā. Jau īprīkšejuos intervejuos ViestursSkaiteit vaira »
“Kolnasātā” – par jaunū albumu “Celīs, bruoļ!”
Latgalīšu muziki apsavīnuojuši ar Latvejā zynomim muokslinīkim albumā “Celīs, bruoļ!”. Tymā īkļautys labi zynomys 12 latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņuos. Albums radeits kai duovona Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadē. Dzīsmis izpylda Aigars Runčis, LauraSkaiteit vaira »
“Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā
Nailga pyrma Leldīnis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar prīsteri Puovulu Zeili, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis vuiceibspāku, studeju programys “Religejis pedagogeja” vadeituoju Vladislavu Malahovski, kabSkaiteit vaira »
Ligija Purinaša: Dažys puordūmys par nūtikšonom latgalīšu kulturvidē
Autore: Ligija Purinaša, Bc.hist, filologejis studeņte, breivajā laikā roksta dzeju latgaliski, periodiski interesejās par psihologeju, filozofeju i feminismu Dūmuotuojs Marks Bloks ir rakstejs: “Zynuošonu tryukums par paguotni naizbāgami nūvad pi tagadnis naizprasšonys. Bet varbyutSkaiteit vaira »
Maja suokuos tiks svieteita Latgolys kongresa symtgade
Latvejis vaļsts symtgadi atzeimuos nu 2017. da 2021. goda, kab apjimtu i pylnvierteigai izstuosteitu vaļsts veiduošonys stuostu. Nūzeimeigu lūmu tymā ījam ar Latgolu saisteitys nūtikšonys, kurūs centraluo ass ir viesturiskais Latgolys kongress – LatgolysSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn