katuoļu Bazneica »
Puormiereiga dzeršona – golvonais katuoliskuos Latgolys natykums 20. gs. suokumā
Autore: Kristīne Ante, viesturneica 20. gs. suokums ir radikalu puormaiņu laiks. Pīminēsim koč voi tikai 1905. goda revoluceju i ar tū saisteituos nūtikšonys, kas atnese sev leidza na tik nagativys sekys, kai materialus zaudiejumusSkaiteit vaira »
Fraņcs Trasuns: storp politiskuom kaisleibom i intrigom gazetys “Zemnīka Bolss” publikacejuos
Roksta autors: Kaspars Strods, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialists kulturviesturis vaicuojumūs. 20. godu symta suokumā Pīterpilī aktivi suoce dorbuotīs Latgolys sabīdriskī, politiskī i kulturys darbinīki. Vins nu aktivuokūs beja gareidznīks Fraņcs Trasuns (1864–1926). TaišniSkaiteit vaira »
“Sajūti Latgali”. Religeja
Kab tyktu pi atbiļdis iz vaicuojumu, kaida ir Rūmys katuoļu bazneicys nūzeime Latgolā, raidejums “Sajūti Latgali” nūbraucs iz Vatikanu. Tī kūpā ar Vatikana presis dīnasta vadeituoju Tāvu Frederiko Lombardi rauga nūskaidruot, voi pastuov koč nalelaSkaiteit vaira »
Kaida ir Zīmyssvātku byuteiba?
Roksta autors: prīsters Renārs Birkovs Goda nūslāgums ir vysai saspryngts laiks, ir juopdora napabeigtī dorbi, juotaisa goda atskaitis, juosasagatavej Zīmyssvātku sviniešonai. Tūmār goda pādejais mieness centrejās iz vīnu breineigu nūtykumu, kas kotru godu myusSkaiteit vaira »
Gavieņs, kab cylvāks varātu gareigi atsajaunuot
Cylvākam kotra dīna ir lela duovona i tymā pat laikā atbiļdeiba par tū, kai šei dīna teik izmontuota. Kasdīnys straujajā dzeivis skriejīnī myusu dīnys pīsapylda ar myusu dorbim, pīnuokumim myusu sātuos, ar atpyutys šaļteņomSkaiteit vaira »
Cylvāks, kas daga iz tautys i Bazneicys oltora
Par Nikodemu Rancānu raksteit ir sarežgeiti deļtam, ka juo dzeive beja cīši nūtykumim boguota i pakuortuota gon Dīvam, gon tymā pošā laikā ari juo tautīšim – latgalīšim. N. Rancāna darbeibys jūmys beja dažaidys i tymāSkaiteit vaira »
Atboļsti Leivuona katuoļu banzeicys vargaņu restauraceju
Leivuona Sv. Ercengeļa Mikeļa Rūmys katuoļu bazneicys kuors īsnīdzs projektu LabieDarbi.lv par bazneicys vargaņu restauraceju. Bazneicā atsarūn Herberta Kolbes 1936. godā taiseituos varganis. Dīmvažāļ tuos seņ nav remontātys i teireitys. Vargaņu skaniejums ir intonativi naprecizs,Skaiteit vaira »
Puormet krystu i klusej!
Publicejom Arņa Slobožanina, Mg. paed., grupys „Dabasu Durovys” muzykanta, žurnalā „Ir” 15.08.2013. publicātuos latgalīšu slejis pylnū verseju. Pastuov uzskots, ka Latgolys goreidznīceibai pīsanuok vysleluokī nūpalni Latgolys apsavīnuošonā ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim, tūmār, analizejūt taiduSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn