Nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode
10. novembrī 18.00 Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks kinys “Likteņzeme” Latgolys pyrmizruode, informej kinu studejis RIJA puorstuovi.
Dzymtys vaicuojumu ceļā Amerikys latgalīši Pīters i Helena sateik rodus Sibirī…. Ūtruo pasauļa kara laikā legendaruo latgalīšu prometeja Andryva Jūrdža stypruo dzymta tyka nažieleigi saškalta. Gluobūtīs nu komunistu, jaunuokuo paaudze ar sovim bārnim devēs biegļu gaituos iz Rītumim. Vacuokuo paaudze palyka Latvejā, nu Stalina represeju deļ tyka izsyuteita iz Sibiri kai tautys īnaidnīki. Daļai rodu izadeve izdzeivuot Latvejā.
Trejūs pasauļūs izsvaideituos dzymtys pieckara paaudze cyts cytu nabeja satykuši. Nu Amerikā, verūtīs dokumentalū kinu “Mūžīgais kalendārs”, Pīters ekranā atpazeist Latvejis radinīkus. Bruoļs i muosa, Pīters i Helena, brauc iz Latgolu, kab satyktu radinīkus i izzynuotu vaira par sovu legendarū seņci. Izpietejūt dzymtys saknis, vaicuojumu ceļš vad jūs iz Tomskys apgobolu Sibirī.
Kina dokumentej Andryva Jūrdža piecguojiejus, kod tī pyrmūreiz apmeklej Latgolu i pietejuma ceļā atrūn radinīkus Sibirī, Tomskys apgobolā. Pīters i Helena Ragaušs ir pyrmuos paaudzis amerikani, kas dzymuši latgalīšu dzymdynuotuojim. Vīns vactāvs (Cybuļskis) beja Andryva Jūrdža mozdāls i beja spīsts suokt sovu garū emigracejis ceļuojumu. Ūtrys vactāvs (Ragaušs) i juo saime tyka brutali deportāti iz Sibiri 1949. goda 25. martā.
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn