MUOKSLA I OMOTI »
Reigā aicynoj iz lekceju par apgierba viesturi Latgolā
Muokslys zynuotņu doktore i apgierba pietneica Ieva Pīgozne aicynoj iz naformalu lekceju par jaunatkluojumim pietejumā “Apģērba attīstība Latgalē 19. gadsimtā”. Lekceja nūtiks 11. junī 18.00 stuņdēs Latgolys puorstuovnīceibā Reigā Torņu īlā 4/III. Ar 2018.Skaiteit vaira »
Daugovpilī nūtiks Muokslys nakts
8.junī, pīktdiņ, jau caturtū reizi Daugovpiļs cītūksnī nūtiks Muokslys nakts, kū organizej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs. Itamā godā pasuokuma devize ir “Sīvīte muokslā”. Apmaklātuojim byus īspieja baudeit dažaidys muokslys performaņcis, foto izstuodis, vērtīsSkaiteit vaira »
Dizaina dūmuošonys seminars Daugovpilī
31.majā Radūšuos darbeibys nedelis “radi! 2018” ītvorūs Daugovpilī nūtiks dizaina dūmuošonys praktiskais seminars “Nu radūšuos kūpīnys iz radūšū kvartalu?”, kurā aicynuoti pīsadaleit na viņ Daugovpiļs pilsātys, bet ari Latgolys regiona jaunīši, uzjāmuoji, pošvaļdeibu iSkaiteit vaira »
Dobys koncertzals nūtiks Zosnā
2018. goda 14. julī Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostā, Zosnā, nūtiks Dobys koncertzala muzykys, muokslys i video performaņču nūslādzūšais koncerts. Pagaidom konkretu nūtikšonys vītu pasuokuma organizatori naatkluoj – tys bys zynoms, tyvojūtīs pasuokuma nūrisei. KoncertsSkaiteit vaira »
27. i 28. aprelī Latgolys pūdnīku dīnu nūslāguma pasuokumi
Pūdnīceibys tradicejis ir vīns nu spylgtuokūs Latgolys namaterialuo kulturys montuojuma elementim, i Latgolys pūdnīku veiduotī muokslys dorbi ir Latgolys vizeitkarte. Īpazeit pūdnīkus i jūs dorbus var Latgolys pūdnīku dīnuos, itūgod tuos nūteik jau 38.Skaiteit vaira »
Pāvela Ostapceva izstuode “Latgales zelta druvas”
11. aprelī 15.00 Latgolys Kulturviesturis muzejā nūtiks Pāvela Ostapceva izstuodis “Latgales zelta druvas” atkluošona i sasatikšona ar autoru. Izstuode byus apsaverama leidz 8. majam. Muokslinīks Pāvels Ostapcevs, svietejūt sovu 60. dzeivis jubileju, rēzeknīšim iSkaiteit vaira »
Prezentēs rekonstruātū Vydsmuižys sīvys tautystārpu
Roksta autors: portals lakuga.lv Sagaidūt Latvejis vaļsts symtgadi i Dzīšmu i daņču svātkus, sabīdreibā aug interese par latvīšu tautystārpim. Kaids tū pierk ci pasyuta pi meistarim, cyti izgatavej poši. Kab tārps saītu piec īspiejisSkaiteit vaira »
Aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu
Latgolys Kulturviesturis muzejs aicynoj iz lekceju par Rēzeknis muokslinīku kūpu, kas dorbuojēs piļsātā 1930. godū nūgalē, i kurymā beja apsavīnuojušs tuo laika lobuokī Latgolys muokslinīki. Rēzeknis muokslinīku apvīneibu 1936. godā nūdybynuoje septeni muokslinīki arSkaiteit vaira »
Leivuonā atkluos muokslineicu apvīneibys “V.I.V.A.” izstuodi
Myusdīnu muokslys galerejā Leivuonā nu 7. apreļa da 5. majam byus apsaverama gleznuotuoju apvīneibys “V.I.V.A.” izstuode “Labākā izšķirtspēja”. Sasatikšona ar muokslineicom izstuodis atkluošonys dīnā 7. aprelī 15.00 stuņdēs. Apvīneiba dorbojās jau 11 godus, iSkaiteit vaira »
Rēzeknē varēs apsavērt Franciska Varslavāna i juo mozmeitys Frančeskys Kirkis gleznys
Svātdīņ, 25. februarī, Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galarejā atkluos izstuodi “Francisks un Frančeska“ – tymā sasatiks Latgolys muokslinīka Franciska Varslavāna i juo mozmeitys, gleznuotuojis Frančeskys Kirkis dorbi. Izstuode byus simboliska muokslinīku sasatikšona, jo dzeivēSkaiteit vaira »
Izsludynuots vizualuos muokslys konkurss “Kruosu roksti Latgolā”
Bārnus i jaunīšus aicynoj pīsadaleit storpnūvodu vizualuos muokslys konkursā “Kruosu roksti Latgolā” (Krāsu raksti Latgalē). Konkursa aizdavums ir apzynot i cyldynuot Latgolys kulturys vierteibys interaktivā veidā – ļaunūt bārnim i jaunīšim radeit sovus dorbus,Skaiteit vaira »
Rēzeknē byus apsaverama foto izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”
Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē byus apsaverama Latgolys fotografu bīdreibys izstuode “Latgalietis XXI gadsimtā”, kas veļteita Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadei. Fotografeju izstuode i apjūmeiga i laikītilpeiga dorba rezultats, kurys idejis autors ir LatgolysSkaiteit vaira »
Daugovpilī apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode “Sieviete – daba”
Da 19. februara Stanislava Broka Daugovpiļs muzykys vydsškolys ružovajā zalē apsaverama Džeinys Gavaris izstuode “Sieviete – daba”. Muokslineica stuosta: “Izstuodē apsaveramys gleznys, kuru golvonais tāls ir sīvīte, juos syuteiba iz zemis, juos pīnasums, sīvīteSkaiteit vaira »
Reigā byus apsaverama Aivja Pīzeļa gleznu izstuode
Nu 5. janvara da 1. februara Reigys Centralajā bibliotekā (Breiveibys īlā 49/53, 2. stuovā) byus apsaverama muokslinīka Aivja Pīzeļa gleznu izstuode “Ielu iedvesmots”, viestej informaceja bibliotekys sātyslopā. Aivis Pīzelis dzims 1988. goda 14. decembrīSkaiteit vaira »
ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn ltg_Latn