Peking (CNN) För fem år sedan reste Pekinger Robert Zhao till Tibet. Det han stötte på gjorde honom förvirrad men nyfiken. En vetenskapsutexaminerad från Kinas elit Tsinghua universitet, hade han lärt sig misstro vidskepelse och religion, men i kulturen och hängivenheten av buddhisterna han träffade han fann något värt att veta. Nu funderar han på att ge upp sitt jobb och bli munk. "Det betyder att jag måste ge upp allt i den vanliga världen", berättade han CNN. Medan buddhismen har en lång historia i Kina, som kom in via missionärer från Indien under Handynastin, undertrycktes den under den maoistiska eran -- många kloster och tempel förstördes under kulturrevolutionen och munkar straffades aktivt för att de trodde på "vidskepelse". Men nu återupptäcker ett växande antal kineser landets vilande buddhistiska traditioner. Vissa, som Zhao, letar efter ett andligt ankare i ett konkurrenskraftigt, snabbt föränderligt samhälle. Andra tröstar sig med meditation och tycker om att vara frivilliga. Det är dock inte alltid lätt att kombinera buddhistiska trosuppfattningar med kraven i det moderna livet. Zhao arbetar som assistent till chefen för ett miljöföretag. Hans religion betyder att det är svårt att underhålla klienter och partners -- en viktig del av rollen. "Att inte dricka, röka eller äta kött påverkar mitt umgänge. Så företaget måste skicka någon annan att följa med mig, vilket skapar extra kostnader, säger han. Zhao har inte berättat för sin familj om sin önskan att bli munk ännu, rädd att de skulle motsätta sig det. Fenggang Yang, chef för Center on Religion and Chinese Society vid Purdue University, Indiana, säger att det är svårt att förklara exakt varför så många ungdomar vänder sig till buddhismen. En del upptäcker det vid universitetet, där buddhistiska grupper är aktiva och berömda munkar och lamor föreläser.  Andra har hängivna föräldrar och far - och morföräldrar. Han säger också att det kinesiska kommunistpartiets politik har "rört sig mot att behandla buddhismen mer gynnsamt än andra religioner". Kristendomen har också ökat i popularitet under de senaste årtiondena, men kyrkliga ledare säger att det har förekommit ett ingripande mot kristna, med myndigheter som river kyrkor och avlägsnar kors från skylines. I synnerhet är det den tibetanska stam av buddhism, snarare än Chan (även kallad Zen) traditionen en gång populär i Kina, som lockar nya konverterare, särskilt studenter, unga yrkesverksamma och affärsmän, säger han. "Det verkar som om både den tibetanska buddhismens mässande och fysiska, andliga praktiker är tilltalande för vissa människor", tillade Yang. I vilken utsträckning dessa nyomvända är engagerade i buddhismen som religion, med dess strängheter och ritualer, är en öppen fråga. En före detta ledare för en grupp av universitetsbuddhister, som inte ville ge sitt namn, berättade för CNN att han trodde att dess medlemmar var mer intresserade av religionen som ett livsstilsval. Aktiviteter som hans grupp organiserade med fokus på avslappning och stresslindring var alltid mer populära än att läsa grupper och föreläsningar som undersökte buddhistiska skriftställen, tillade han. Yang vid Purdue University säger att för de flesta människor i Kina behandlas buddhismen mer som kultur än som religion. De kan besöka tempel eller läsa buddhistiska böcker, men få människor betraktar det som en religion som kräver allvarligt engagemang. – Människor som identifierar sig som buddister gör verkligen en hel del icke-buddhistiska andliga saker, som att tro på feng shui, konsultera spåmän, öva qi gong och ta prover på böcker och praktiker från andra religioner, säger han. Nyligen var mer än fyra hundra personer närvarande vid den årliga sammankomsten med Beijing Ren Ai Foundation, en buddistisk välgörenhetsorganisation, i Longquan kloster i huvudstadens bergsutkanter. Zhong Ying, gruppens 32-åriga biträdande generalsekreterare, sade att gruppens mest aktiva volontärer var mellan 20 och 35 år gamla. Under de senaste fem åren har deras antal fördubblats till 200. För deltagaren Geng Hui'er, en 26-åring som arbetar och bor i Peking, var buddhismen något hon återupptäckt efter att ha återvänt från studier utomlands i England. När hon växte upp hade hennes familj uppfostrat hennes buddhist, även om hon säger att hon aldrig riktigt kände det. Hon deltar nu regelbundet i meditationsaktiviteter i kloster eller i studiegrupper som anordnas av frivilliga. Geng säger att buddhismen har gett henne en ny syn på livet och tidigare svårigheter. Det har också hjälpt henne att skapa ett nätverk av människor hon kan prata med och umgås med. "Vi sitter tillsammans och delar med oss av saker som har hänt i våra liv och hur vi hanterade dem, vilket är till större hjälp än att läsa böcker", säger hon. För Zhao, den blivande munken, har buddhismen varit ett balsam när man har att göra med dålig hälsa, liksom problem med arbete och relationer. "Mitt liv har varit tufft i åratal. (Buddhism) håller mig borta från de negativa tankarna, som en påminnelse som alltid finns där, vilket har hjälpt mig mycket." Journalisten Dou Yiping bidrog till detta betänkande.
Allt fler kineser återupptäcker landets buddhistiska traditioner.
Det är inte alltid lätt att kombinera buddhistiska uppfattningar med kraven i det moderna livet.
Buddhismen har en lång historia i Kina men undertrycktes under den maoistiska eran.