London (CNN)Tidigare hemlig korrespondens mellan Storbritanniens prins Charles och regeringstjänstemän ska offentliggöras efter ett domslut från Högsta domstolen på torsdag. Tidningen Guardian hade kämpat för att kommunikationen skulle släppas sedan 2005. Charles står näst i kön till den brittiska tronen och som kung konstitutionellt skulle krävas för att upprätthålla strikt politisk neutralitet. Vissa kommentatorer säger att brev till tjänstemän tyder på att han kan vara en "medlande kung", försöker påverka politiker. Efter domen släpptes torsdag, Guardian Editor-in-Chief Alan Rusbridger sade tidningen var "glad" om Högsta domstolens beslut efter vad han sa var en "briljant 10-årig kampanj av Guardian reporter Rob Evans." "Regeringen slösade hundratusentals pund på att försöka dölja dessa brev, erkänna deras publicering skulle "allvarligt skada" uppfattningar om prinsens politiska neutralitet. Nu måste de publicera dem så att allmänheten kan göra sin egen bedömning, sade Rusbridger. Max Foster, CNN:s kungliga korrespondent, säger att breven är en del av en bredare diskussion om tronarvingens roll. "Detta var privata brev, som aldrig var avsedda för offentlig konsumtion, vilket är anledningen till att Prinsens kontor har motstått deras frigivning", sade han. "Men de spelar in i en mycket större debatt om monarkins roll. Borde Charles vara politiskt engagerad när han som statschef förväntas vara politiskt neutral? Han är inte i den positionen ännu så känner att han har lite spelrum." Premiärminister David Cameron sa att domen var "försämrad" och regeringen skulle nu titta på hur man släpper breven. "Detta handlar om principen att äldre medlemmar av den kungliga familjen kan uttrycka sina åsikter till regeringen konfidentiellt. Jag tror att de flesta skulle hålla med om att detta är rättvist, sa han. Cameron föreslog att lagstiftningen skulle behöva revideras mot bakgrund av beslutet: "Våra FOI-lagar innehåller särskilt möjligheten till ett statligt veto, som vi utövade i detta fall av en anledning. Om lagstiftningen inte gör parlamentets intentioner för vetot tillräckligt tydliga måste vi göra det tydligare." Prinsens officiella residens, Clarence House, gjorde ett kort uttalande om beslutet. "Detta är en fråga för regeringen. Clarence House är besviken över att principen om privatliv inte har respekterats." Antimonarkigruppen Republiken välkomnade nyheterna, men varnade för att 2010 års ändringar av lagen om informationsfrihet för att ta bort klausulen om allmänintresse riskerade framtida utsläpp. "Regeringen måste nu agera för att få slut på det kungliga hemlighetsmakeriet. Varje risk för monarkin måste blekna mot en risk för demokratin från att ha en aktivist prins agerar i hemlighet," VD Graham Smith sade. "Vi kan inte ha en situation där vi inte vet vad Charles har för inflytande på regeringens politik." I ett uttalande strax före beslutet stämplade Smith monarkin som en av Storbritanniens mest hemlighetsfulla institutioner. "Charles har uppenbarligen sin egen politiska agenda, men hans namn kommer inte att vara på omröstning i maj. Så vi behöver alla veta vilket inflytande han försöker utöva och vilken inverkan han har på politiken. Evans, Guardian reporter, hade utkämpat en rättslig kamp för att få breven publicerade sedan 2005 när han begärde offentliggörande av kommunikationer mellan Charles och olika statliga departement enligt den brittiska Freedom of Information Act och miljöbestämmelser. Efter det att avdelningarna och informationskommissionären hade avslagit hans begäran överklagade Evans ärendet till informationsdomstolen, som hänsköt ärendet till överdomstolen. Guardian rapporterade 2009 att Charles hade skrivit till statskassan, utrikesdepartementet och utbildningsdepartementets ministrar under de senaste tre åren och att hans medhjälpare också hade skrivit brev till regeringstjänstemän. "Upplysningarna kommer att ge upphov till växande oro över att prinsen fortsätter att blanda sig i politiska frågor när många anser att han bör förbli neutral om han vill bli kung", sade tidningen. Högsta domstolen slog 2012 fast att många av breven, "anmälningsbrev," skulle avslöjas, men dess beslut lades in på veto av den brittiske justitieministern, som utfärdade ett intyg som överskuggade det. Justitieministern förklarade sitt beslut och sade att enligt hans uppfattning "förstods korrespondensen som en del av Prinsen av Wales förberedelser för att bli kung" och innehöll ingenting som uppvägde "starkt allmänintresse mot avslöjande". Väktaren ifrågasatte vetot i domstol, men tre höga domare avvisade det, så Evans överklagade till Högsta domstolen, som på torsdag slog fast att justitieministern inte hade rätt att utfärda intyget.
Brev från prins Charles till tjänstemän måste släppas efter en dom i Högsta domstolen.
Storbritanniens Guardian tidning kämpade i 10 år för att dokumenten skulle offentliggöras.
Clarence House och statsminister David Cameron kallar beslutet en besvikelse.