En viktig och värdefull del av vår evolutionära historia har visats för allmänheten. Den 2,8 miljoner år gamla delvis kompletta underkäken, som upptäcktes i regionen Afar i Etiopien, tros tillhöra en art som kan ha varit den första medlemmen i familjen Homo. Den är betydelsefull eftersom den antyder att våra första mänskliga förfäder framträdde 400 000 år tidigare än man tidigare trott. Fossilet är nu inneslutet i en glaslåda vid Arizona universitet. Rulla ner för video. Den 2,8 miljoner år gamla delvis kompletta underkäken (bilden), som upptäcktes i regionen Afar i Etiopien, tros tillhöra en art som kan ha varit den första medlemmen i familjen Homo. De fossiliserade resterna ställdes ut i ett glashus vid Arizona universitet tidigare i veckan. Det presenterades vid en presskonferens av professor Kaye Reed, en av paleontologerna som gjorde upptäckten i januari 2013. Forskare säger att fossilet, som är känt som LD 350-1, är igenkännligt mänskligt men också har mer primitiva egenskaper som tyder på att det är äldre än andra fossil som tillhör Homo familjen. Detta skulle göra det till den gemensamma förfadern för moderna människor - Homo sapiens - och deras utdöda släktingar inklusive Homo habilis, Homo erectus och Neanderthals. Forskare som digitalt har rekonstruerat käkarna på andra forntida mänskliga förfäder säger att fossilet också matchar vad de skulle förvänta sig av denna gemensamma förfader. 55 miljoner år sedan - Första primitiva primater utvecklas. 15 miljoner år sedan - Hominidae (stora apor) utvecklas från förfäderna till gibbon. 8 miljoner år sedan - Första gorillor utvecklas. Senare skiljer sig schimpanser och människosläkten åt. 5.5 miljoner år sedan - Ardipithecus, tidigt "proto-mänskliga" delar egenskaper med schimpanser och gorillor. 4 miljoner år sedan - Australopithecines dök upp. De hade inte större hjärnor än en schimpans. 2.8 miljoner år sedan - LD 350-1 dök upp och kan vara den första av Homo familjen. 2.7 miljoner år sedan - Paranthropus, bodde i skogen och hade massiva käkar för att tugga. 2,3 miljoner år sedan - Homo habalis först trodde att ha dykt upp i Afrika. 1,8 miljoner år sedan - Homo ergaster börjar visas i fossil rekord. 1,6 miljoner år sedan - Handaxlar blir den första stora tekniska innovation. 800 000 år sedan - Tidiga människor kontrollerar eld och skapar härdar. Hjärnans storlek ökar snabbt. 400 000 år sedan - Neandertalarna börjar först framträda och spridas över Europa och Asien. För 200.000 år sedan - Homo sapiens - moderna människor - visas i Afrika. 400000 år sedan - Moderna människor når Europa. Upptäckten, som hittades i Ledi-Gerru-området i Afar, har satt ett nytt datum på uppkomsten av den första "människan" från våra mer apliknande förfäder. Dr Brian Villmoare, från University of Nevada i Las Vegas, hjälpte till att leda de fossila jägarna, sade: " Trots en hel del sökande, fossiler på Homo linje äldre än två miljoner år sedan är mycket sällsynta. "Att få en glimt av den allra tidigaste fasen av vår ättlings evolution är särskilt spännande. 'LD 350-1 avslöjar att många av de anatomiska mönster vi ser i 2 miljoner år gamla Homo etablerades mycket tidigare i utvecklingen av släktet. "För 2,8 miljoner år sedan ser vi relativt utvecklade Homo-egenskaper i kombination med andra mycket mer primitiva anatomiska drag." Forskarna, vars arbete med fossilet publiceras i tidskriften Science, säger att fossilet kan vara en viktig felande länk mellan Homo härstamning och en mer primitiv och apliknande rivaliserande gren av hominin evolutionsträdet som kallas Australopithecus. Detaljer om Australopithecus är mest kända från en fossil som heter "Lucy" och som går tillbaka 3,2 miljoner år, som upptäcktes i Etiopien 1974. Men exakt hur Homo habilis hade framträtt var oklart på grund av en enorm lucka i fossila rekordet. Den nya upptäckten har bidragit till att fylla denna lucka. Forskare säger att det kan ge viktiga ledtrådar till de förändringar i käken och tänderna som skiljer medlemmar av Homo familjen från dem som tillhör Australopithecus. Hittills har de tidigaste bevisen på förekomsten av den första Homo-arten varit 2,3 till 2,4 miljoner år gamla fossiler. Forskare har letat i årtionden efter tidigare exempel i ett försök att förstå hur våra förfäder skiljs från andra apliknande homininer. Dr William Kimbel, chef för Institute of Human Origins vid Arizona State University som också var involverad i forskningen, sade: "Ledi käken hjälper till att minska den evolutionära klyftan mellan Australopithecus och tidiga Homo. "Det är ett utmärkt fall av ett övergångsfossil i en kritisk tidsperiod i människans utveckling." Benet avtäcktes vid en presskonferens av professor Kaye Reed (bildad), en av paleontologerna som gjorde upptäckten i januari 2013. Forskare säger fossil, känd som LD 350-1, är igenkännligt mänsklig men har också mer primitiva egenskaper som tyder på att det är äldre än andra fossil som tillhör Homo familjen. Den fossiliserade nedre käkbenet, som visas ovan med tänder fortfarande i benet, hittades i Ledi-Geraru i Etiopien. Den fossiliserade käkbenet upptäcktes först av studenten Chalachew Seyum från myndigheten för forskning och bevarande av kulturarv i Etiopien i januari 2013. Hittills har de tidigaste bevisen på förekomsten av den första Homo-arten varit 2,3 till 2,4 miljoner år gamla fossiler. Käkbenet är avbildat. Det tros vara vänster sida av en vuxens nedre käkben som har hund, premolarer och tre molarer kvar i käken. Jacek Seyum sade att han var "förbluffad" när han såg fossilet. "I samma ögonblick som jag hittade det, insåg jag att det var viktigt, eftersom detta är den tidsperiod som representeras av få fossiler i östra Afrika, och han berättade för BBC News i går kväll. Dating av fossil och omgivande sediment tyder på att den är mellan 2,8 miljoner och 2,75 miljoner år gammal. Andra fossil av antiloper, förhistoriska elefanter och flodhästar som upptäcktes vid sidan av käkbenet tyder på att denna tidiga Homoart levde i öppna gräsmarker och buskar. Detta stämmer överens med den bild som forskare tror förekom kring denna tid av klimatförändringar och som skapar allt torrare förhållanden i Afrika. Dessa tros vara en av de viktigaste drivkrafterna som ledde till utvecklingen av Homo härstamning och så småningom vår egen art. Australopithecus troddes däremot bo långt våtare miljöer och detta kan ha bidragit till deras slutliga död. Forskarna sade att förändringarna i det nya käkbenet jämfört med Australopithecus tyder på att utvecklingen av olika käkformer kan ha varit ett viktigt steg i divergensen mellan de två släktlederna. Professor Kaye Reed, även från Arizona State University, sade: "Vi kan se den 2,8 miljoner år aridity signal i Ledi-Geraru fauna samhället, men det är fortfarande för tidigt att säga att detta innebär klimatförändringar är ansvarig för ursprunget till Homo." Bilderna ovan visar käkbenet från olika vinklar och hur många tänder som fortfarande finns kvar. Antropologer gräva tenn Ledi-Gerru, avbildad ovan, upptäckte den nya käkben i januari 2013. Det nya fossilet har bidragit till att fylla en enorm lucka i den evolutionära historien (ovan) om hur familjen Homo framträdde. En annan studie publicerad i tidskriften Nature har också gett övertygande bevis för att LD 350-1 var en vanlig mänsklig förfader till familjen Homo. Käkbenet hittades i Ledi-Geraru området, märkt med en stjärna på kartan ovan, av Etiopien. De använde 3D-avbildningstekniker för att skanna partiella skallar av Homo habilis - en mänsklig förfader som levde för 1,8 miljoner år sedan och tros ha varit bland de första att använda verktyg - tjäna det smeknamnet "handy man". Den avslöjar en oväntat primitiv struktur, vilket tyder på att arten kan ha sitt ursprung för minst 2,3 miljoner år sedan och gjorde det möjligt för forskarna att dra slutsatser om hur deras förfäders käke skulle ha sett ut. Deras fynd tyder på att tre olika arter av tidig människa existerade sida vid sida mellan 2,1 miljoner och 1,6 miljoner år sedan - Homo habilis, Homo erectus och Homo rudolfensis. Forskare använde 3D-avbildningstekniker för att rekonstruera skallen på Homo hablis (vänster) som har gett ledtrådar om hur denna nu utdöda medlem av vår evolutionära gren skulle ha sett ut. Bilden till höger visar en tidig rekonstruktion av Homo hablis på Westfälisches Museum för arkeologi i Herne. De fann att förfadern till Homo habilis skulle ha haft liknande egenskaper som de som finns i det fossiliserade käkbenet LD 350-1. Professor Fred Spoor, forskare i evolutionär anatomi vid University College London och Max Planck Institute i Tyskland, sade: "Genom att digitalt utforska hur Homo habilis verkligen såg ut kunde vi dra slutsatsen om arten av dess förfader, men inga sådana fossiler var kända. "Nu har Ledi-Geraru käken dykt upp som om "på begäran, tyder på en rimlig evolutionär koppling mellan Australopithecus afarensis och Homo habilis." Denna rekonstruktion av käken av Homo habilis av UCL laget visar att det var mer primitiv än käkarna av Homo erectus eller Homo sapiens och var mer lik käken av Australopitecus afarensis. Dr Simon Underdown, antropolog vid Oxford Brookes University, sa att upptäckten av LD 350-1 kan hjälpa forskare att reda ut den komplexa början på vår egen art. Han sade: "Det ger oss en bättre förståelse för vad som hände vid den tidigare änden av släktet Homo. "Finns som Kenyanthropus (en 3,5 miljoner år gammal apliknande art) har gjort det svårare att förstå förhållandet mellan Australopithecines och oss - kort sagt är det att ersätta den gamla enradiga modellen av en evolutionär gren med en flera arter baserad evolutionsbuske. "Vad som står klart är att vi bara har en liten del av pussel. Detta nya fossil kan mycket väl vara en medlem av vårt släkte, ett australopithecin eller ett hittills okänt släkte."
Jawbone - känd som LD 350-1 - upptäcktes i Afar regionen Etiopien.
Fossilet visas i ett glashus vid Arizona universitet.
Det är dock att ha tillhört den tidigaste medlemmen av familjen Homo.
Det innebär att familjen Homo dök upp 400 000 år tidigare än vad man trodde.
Forskare tror att det kan representera en gemensam förfader för alla Homo arter.
Käken delar funktioner med andra Homo fossils men är också mer primitiv.
Upptäckten har bidragit till att fylla en enorm lucka i fossilen rekord av vår utveckling.
Forskare säger att det kan ge nya ledtrådar om hur vår art utvecklades.