(CNN)Det har varit en av världens längsta och dödligaste civila konflikter. Sedan de första händelserna för mer än tre decennier sedan har uppskattningsvis 40 000 liv gått förlorade. Det har, enligt vissa, varit en kamp av aktivister bland Turkiets kurdiska minoritet för självständighet. Det har, enligt andra, varit ett gerillakrig av rebeller som har avbrutit sin kampanj med terroristhandlingar. Vad det än har varit för de inblandade parterna, säger ledaren för den militanta gruppen i spetsen för den kurdiska upprorsrörelsen i Turkiet att det nu är dags att det är över. "Vår kamp kom till den grad att den inte kan fortsätta som den är", sade Abdullah Öcalan, sedan länge ledare för Kurdistans arbetarparti (PKK), tidigare i mars från sin fängelsecell. I ett brev som lästes upp för tusentals människor samlades i sydöstra Turkiets stad Diyarbakir för att markera Persiska nyåret, krävde Öcalan "en ny era" med kurder som samlades som "ett demokratiskt samhälle med rätt till en demokratisk identitet -- inom Turkiet och på grundval av konstitutionellt medborgarskap." Han uppmanade stridande under hans befäl att lägga ner sina vapen, stoppa deras krig mot den turkiska staten och gå med i en "kongress" för att fokusera på framtiden. Öcalans brev är inget mindre än historiskt. Så sent som 2012 hade det långvariga kriget mellan PKK och den turkiska regeringen ökat till den grad att den internationella krisgruppen, en konfliktlösningsorganisation som övervakade konflikten, räknade mer än 700 döda under 14 månader. "Vi ser de längsta striderna mellan (turkiska) armén och PKK, vi ser en omfattande kampanj av kidnappning, självmordsbombningar och terroristattacker av PKK. De är väldigt mycket på offensiven och tyvärr matchas detta av mycket hårdare linje retorik på båda sidor," Hugh Pope, chef författare till en internationell krisgrupp rapport, berättade CNN 2012. Kanske i hög grad underskära den kulturella splittringen mellan den turkiska regeringen och landets kurdiska befolkning, när Öcalans brev lästes upp för folkmassorna den 21 mars, lästes det på två språk - kurdiska först, sedan turkiska. Brevet lästes av Sirri Sureyya Onder, ställföreträdare för Turkiets prokurdiska folkdemokratiska parti. Onder är en av de få personer som regelbundet får träffa Öcalan i fängelset där han hålls fången på Imrali Island. "Lördag visade officiellt oss alla att vi har gått vidare till förhandlingsperioden från dialogperioden vi har arbetat på," Onder berättade CNN i en telefonintervju. Omkring en femtedel av Turkiets befolkning är kurdiska - en minoritet som länge levt under kulturellt förtryck, de flesta av dem i den underutvecklade sydöstra delen av Turkiet. År 1998 -- 14 år efter det att upproret började -- räknade Turkiet upp till 18 000 PKK-gerillabor som bodde i bergen. Nästa år tillfångatogs Öcalan - en hjälte för vissa, en skurk för andra - av turkiska myndigheter i Kenya, enligt uppgift med hjälp av CIA. Förenta staterna, Europeiska unionen och Turkiet klassificerar PKK som en terroristgrupp. Öcalan dömdes av den turkiska regeringen till livstids fängelse för förräderi, och i åratal var han ensam fånge i Imrali. Det är en Alcatraz-liknande fästning mest känd i väst som orten för 1970-talets bok och film "Midnight Express". Nu får han välja medfångar. Öcalan började PKK 1978 som en kurdisk separatistgrupp i Turkiet, en del av en större separatiströrelse av kurder utspridda över hela regionen. Norra Syrien, södra Turkiet och norra Irak har varit hem för miljontals kurder i tusentals år. Det finns också miljontals kurder i Iran, där de utgör omkring 10 procent av den mestadels persiska nationens befolkning. Våldet blossade upp i augusti 1984 när kämparna från PKK, som har en marxistisk-leninistisk filosofi, dödade två turkiska soldater.  Allteftersom åren gick och dödssiffran ökade, visade sig PKK vara ett militant led i en regional etnisk kamp för att föra den kurdiska kulturen vidare. Men det har varit perioder av lugn och tider av prat. Under 2009 träffade turkiska underrättelsetjänstemän enligt uppgift högt uppsatta PKK-medlemmar i Oslo, Norge, för att inleda en rad hemliga samtal. I mitten av 2011 avbröts samtalen av nya sammandrabbningar. De väpnade striderna följdes av en hungerstrejk av kurdiska politiska fångar 2012, som avslutade strejken efter 67 dagar på Öcalans begäran. Saker och ting återhämtade sig när president Recep Tayyip Erdogan tillkännagav samtal med den fängslade Öcalan i december 2012. Sedan dess har den turkiska regeringen upphävt språkförbud, frigett politiska fångar och fortsatt samtal med Öcalan trots oppositionskritik. I gengäld uttalade den fängslade ledaren i synnerhet sina avväpningsplaner och krävde eldupphör i sitt brev till Persiska nyåret 2013. Den 8 maj samma år tillkännagav PKK ett långsamt tillbakadragande från Turkiet. Men spänningarna mellan sidorna utlöstes igen när den övervägande kurdisk-befolkade staden Kobani invaderades av ISIS i oktober och Turkiet inte direkt ingripa. Samtalen mellan PKK och den turkiska regeringen fortsatte dock. Men på Istanbuls Dolmabahce Palace förra månaden, träffade högre regeringstjänstemän prokurdiska parlamentsledamöter och förklarade en "färdplan" överenskommelse på vägen till en stabil lösning. Onder sade att Öcalans brev "visar oss att den vägkarta som beslutades vid Dolmabahce nu är ett konkret steg - ett som passar andan och sammanhanget i resolutionsperioden." Men regeringens syn på avtalet tycks vara splittrad. Erdogan sa till reportrar att han inte gillar förklaringen. Erdogan var inte heller närvarande i Dolmabahce. Onder sade: "Trots presidentens invändningar tog den turkiska regeringen för första gången ansvar för sitt kurdiska problem."
Kurderna utgör omkring en femtedel av Turkiets befolkning.
Sedan 1984 har det militanta Kurdistanarbetarpartiet (PKK) kämpat mot den turkiska regeringen.
PKK:s ledare säger att det är dags för striderna att sluta.