Fyrtio år efter hans död började en rättslig strid i går att utspela sig i en domstol i Jerusalem över dokument som tillhör Oskar Schindler, inklusive personliga kopior av de förteckningar över judar som han räddade från Förintelsen. Fallet har förts fram av Erika Rosenberg, en argentinsk kvinna, som stämmer Jerusalems Yad Vashems Förintelsemuseum över en resväska som innehåller tusentals Schindlers dokument. Fallet kastar ovanligt ljus över Schindlers privatliv sedan han räddat omkring 1.200 judar från nazisterna under andra världskriget och striderna om hans egendom. Besökare på Yad Vashems Förintelsemuseum i Jerusalem går förbi ett porträtt av Oskar Schindler, som räddade omkring 1.200 judar från nazisterna under andra världskriget. Argentinian Erika Rosenberg stämmer museet över en resväska som innehåller tusentals Schindlers dokument. En ultraortodox judisk man tittar på faksimilerna i Oskar Schindlers listor som visas för allmänheten vid Förintelsemonumentet Yad Vashem i Jerusalem, där originaldokumenten lagras i museets arkiv. Yad Vashems Förintelsemuseum insisterar på att de dokument som det fick 1999 aldrig tillhörde Emilie Schindler, sedd här under en ceremoni 1993 för hennes avlidne make i Buenos Aires. Schindlers berättelse fångade allmänhetens uppmärksamhet med Spielbergs 1993 års Oscarsvinnande film. Rosenberg påstår sig äga dokumenten genom att vara arvinge till den tyska industrimannens framlidne hustru, Emilie. Resväskan och dokumenten har hållits sedan 1999 av Yad Vashem, som insisterar på att de aldrig tillhörde Emilie Schindler utan överlämnades av Oskar Schindler till en tredje part före hans död. Under andra världskriget övertalade Schindler, en etnisk tysk från dåvarande Tjeckoslovakien och en medlem av nazistpartiet, tyska officerare - genom mutor och andra medel - att låta honom anställa judar på sin fabrik och rädda dem från dödslägren. Hans berättelse fångade allmänhetens uppmärksamhet årtionden senare med Steven Spielbergs 1993 Oscar-vinnande film Schindlers List, där Liam Neeson spelade huvudrollen. Efter kriget emigrerade Schindler med sin hustru till Argentina, men 1958 återvände han ensam till Tyskland och dog där 1974. Hon förblev hans lagliga arvinge. Resväskan med Schindlers personliga dokument och bilder - liksom ett antal kopior av de ursprungliga listorna över judar han sparade - dök så småningom upp i en väns hem, den avlidne Annemarie Staehr. I sin stämning beskriver Rosenberg Staehr som Schindlers "älskare" och hävdar att hon tog den från hans hem efter hans död. Men Yad Vashems juridiska team säger att deras förhållande var platoniskt och att Schindler hade gett henne resväskan och dess innehåll som en gåva. Enligt käranden hittades resväskan i Staehrs hus efter hennes död och hennes barn överlämnade den till en tysk tidning och de tyska nationalarkiven 1997. När nyheten om upptäckten blev offentlig, vidtog Emilie Schindler rättsliga åtgärder i Tyskland för att hämta resväskan och dess innehåll. Men när en domare dök upp för att söka igenom tidningens lokaler 1999, fick han veta att de redan hade skickats till Yad Vashem, vilket framgår av rättshandlingarna. 2001 återvände Emilie Schindler till Tyskland där hon dog, barnlös. Under det senaste årtiondet av hennes liv kom Emilie Schindler nära Rosenberg, hennes biograf, och utnämnde henne till arvinge till hennes egendom. Liam Neeson som Oskar Schindler i Spielbergs Oscarsvinnande film. Förintelseöverlevare Solomon Susskind - som räddades av Oskar Schindlers lista - placerar en blomma i minnessalen under ett besök på Yad Vashems Förintelsemuseum i Jerusalem 2008. En kvinna tittar på kopior av facsimilles av Oskar Schindlers listor som visas på Yad Vashems minnesmuseum i Jerusalem. Yad Vashem hävdar att Rosenberg är en "serial suer" som försöker utnyttja Schindlers minne för sin personliga vinning. Dokument relaterade till Schindler har såväl ekonomiskt som historiskt värde. År 2013 såldes ritningarna för en expansion av hans krigsfabrik i Polen för $6426 och samma köpare betalade $59,135 för en 1944 års introduktionsbrev undertecknat av Schindler. Ingen av de ursprungliga listorna över judar som innehåller "Schindlerlistorna" finns kvar, men historiker tror att sju exemplar gjordes av dem kort efter andra världskriget. Endast en sådan kopia är för närvarande i privata händer. Varje så ofta misslyckade ansträngningar görs för att sälja det dokumentet, senast 2013 med ett startpris på $ 3 miljoner. Naor Yair Maman, som representerar Rosenberg, berättade för AFP i mars att hans klient hade försökt hämta dokumenten informellt i åratal, innan han slutligen tillgripa rättsliga åtgärder mot Yad Vashem. "Jag tvivlar inte på att frågan om ägandet är mycket tydlig," sade han AFP. "Även om ni tror att ur det historiska-akademiska perspektivet skulle det vara att föredra att dokumenten finns kvar i Yad Vashem, har ni ingen som helst rätt att göra anspråk på äganderätt till någon annans egendom", sade han. Rosenberg säger inte i kostym vad hon vill göra med dokumenten. Yad Vashem är en nationell institution som har till uppgift att samla in, undersöka och forska material som rör Förintelsen. Det är vördat inom Israel och ett obligatoriskt stopp på resan för besökande dignitärer. Museet säger att de omtvistade dokumenten "tillhör allmänheten". Yad Vashem insisterar på att den har laglig rätt till handlingarna och har inte agerat på ett diskret sätt och förnekat krav från Rosenbergs juridiska team på att den hade "gripit" resväskan. "Yad Vashem håller dokumenten lagligt och har agerat hela tiden öppet och offentligt", sade man i ett uttalande till AFP, där man uttryckte motstånd mot "handel med Förintelse-era-dokument". "Vi kommer att hålla vår debatt med Rosenberg i domstol för att se till att dessa dokument inte når fram till privata händer, till dem som inte är deras lagliga ägare och vars intressen är oklara", sades det.
Fallet har väckts av Erika Rosenberg, en argentinsk kvinna.
Rosenberg är arvinge till den tyske industrimannens framlidne hustru, Emilie.
Hon hävdar att detta ger henne äganderätt till de berömda dokumenten.