Det var en djupt oroande hemkomst för Shreya Singhal, då 21. Hon hade återvänt till Indien från sin astrofysik kurs vid Storbritanniens Bristol University i 2012, när nyheter om en serie av netizens med gripanden sporrade av mäktiga politiker började göra rubriker. Bakom dessa arresteringar lurades en relativt ung mörk lag: § 66A i lagen om informationsteknologi. Shreya beslutade att väcka talan av allmänt intresse. Lite mer än två år senare, Justice Rohinton Nariman i Högsta domstolen reste sig upp från sin ordförande efter att tillkännage, § 66A i informationsteknologin (IT) Act, 2000, slås härmed ner i sin helhet. och petitioner Shreya Singhal och hennes mor Manali Singhal var glada över domen. En fullsatt rättssal hälsade med stor glädje på den avgörande domen som upprätthöll yttrandefriheten på nätet. Den två-domare bänken leds av son till den legendariske juristen Fali S. Nariman hade slagit ner som okonstitutionella och  påvegue en drakonisk bestämmelse som gav  medveten och otyglad makt till polisen att arrestera någon för offensiva inlägg på sociala nätverk webbplatser eller skicka meddelanden via mobiltelefoner och surfplattor. För Shreya, dotter till högsta domstolen advokat Manali Singhal och dotterdotter till Delhi High Court domare Sunanda Bhandare, en lång kamp mot statens makt hade just avslutats. Chock och ilska. Jag blev chockad av arresteringarna, inklusive av en Jadavpur universitetsprofessor, för att cirkulera en bild spoofing West Bengal Chief Minister Mamata Banerjee och hennes parti kollega Mukul Roy; fängslande av Puducherry affärsman Ravi Srinivasan för påstådd lägga ut stötande meddelanden på Twitter om kongressledaren P. Chidambaram med son Karti Chidambaram, säger hon. Men utlösaren för hennes PIL var gripandet av två flickor i Mumbai för en kritisk onlinepost om avstängningen i staden för Bal Thackarey. Jag blev riktigt arg. Lagen missbrukades på ett uppenbart sätt. Hon sade att bestämmelsen var mycket vag i sin definition av vad som bör ske på Internet. Shreyas petition väckte en lavin. Åtta andra framställare, däribland författaren Taslima Nasreen, anslöt sig till henne efter ett år. Sektion 66A, som orsakades av en defensiv UPA som i allt högre grad blev inringad och plågad i sociala medier, fann överraskande en vän i den sittande regeringen, som försvarade den i högsta domstolen. Ingen definition. Domstolen fann förtjänster i Shreyas argument att det språk som används i avsnitt 66A är så vagt att den anklagade inte skulle veta vad brottet var, och inte heller skulle myndigheterna vara tydlig på anklagelserna. Det föreskrev en tre år lång fängelsetid för tjänster som är ovanligt kränkande eller hade en menacing karaktär eller e-post som orsakade annoyance eller okomplicerad till mottagaren. Vad som är värre är att inget av dessa uttryck hade definierats. Detta gick emot straffrättsliga principer som kräver att varje term är väldefinierad, vilket inte lämnar utrymme för feltolkning och eventuellt missbruk. Du kan inte fängsla vem som helst bara så där. Jag säger inte att du ska förtala någon. Men man bör inte vara rädd för att lägga ut något nu så länge den allmänna ordningen respekteras, säger Shreya. Domstolen konstaterade att vagheten skulle kunna missbrukas av regeringar med en agenda. I ett sista försök att rädda bestämmelsen hade ytterligare en advokat, general Tushar Mehta, hävdat att centrumet var berett att ändra lagen och ivrigt vädjade om att den skulle skrotas. Han sade att det var avsett att avskräcka människor från att ladda upp grovt kränkande material som kan leda till laglöshet genom att väcka allmänhetens vrede och våld. Han hade också försäkrat sig om att den skulle administreras på ett rimligt sätt och att den inte skulle missbrukas. Men rätten var inte imponerad. Frihet. Avsnittet har en kylande effekt på yttrandefriheten. Tittarnas rätt kränks också eftersom det inte skulle ge dem förmånen av de många nyanser av grå i termer av olika synpunkter som kan ses över Internet, och bänken sade i sin 122-sidiga bedömning. Shreya är fortfarande i sitt tredje år av lag vid Delhi University, med en prestation även de med 30 år i praktiken skulle uppskatta.
I 66A § i lagen om informationsteknologi greps indianer bara för att de delade med sig av sina åsikter på Facebook och Twitter.
Student Shreya Singhal lämnade in en PIL mot vag och lömsk lag.
Högsta domstolen har nu förklarat det "okonstitutionellt"