Kun Yuri Andropov nousi Leonid Brejnevistä Neuvostoliiton johtajaksi marraskuussa 1982, valtavirran länsimaiset sanomalehdet ja aikakauslehdet julkaisivat lukuisia etusivun valokuvia ja artikkeleita hänestä. Suurin osa uutisista oli negatiivisia ja ne pyrkivät antamaan käsityksen uudesta uhasta länsimaiden vakaudelle. Andropov oli ollut Neuvostoliiton suurlähettiläs Unkarissa vuoden 1956 Unkarin vallankumouksen aikana ja KGB:n puheenjohtaja vuosina 1967-1982; hänen toimikautensa aikana hän oli länsimaissa tunnettu Prahan kevääksen murskaamisesta
ja Andrei Sakharovin ja Aleksandr Solzhenitsynin kaltaisten toisinajattelijoiden julmaa tukahduttamista. Hän aloitti toimikautensa Neuvostoliiton johtajana vahvistamalla KGB:n valtaa ja tukahduttamalla toisinajattelijoita. Vasili Mitrokhinin mukaan Andropov näki kamppailun ihmisoikeuksien puolesta osana laajamittaista imperialistista juonetta, jonka tarkoituksena oli heikentää Neuvostoliiton valtion perustuksia. Sekä Neuvostoliiton että Amerikan pyrkimykset kehittää aseita, jotka voidaan laukaista kiertoradalla olevista satelliiteista, aiheuttivat paljon kansainvälistä jännitettä. Molemmilla hallituksilla oli laajoja tutkimus- ja kehitysohjelmia tällaisen teknologian kehittämiseksi. Molempia maita painostettiin kuitenkin yhä enemmän lopettamaan rakennusprojekti. Amerikassa presidentti Ronald Reagan joutui Yhdysvaltain tiedemiesten ja aseasiantuntijoiden painostuksen alaiseksi, kun taas Neuvostoliiton hallitus antoi lausunnon, jossa luki: "Avaruuden militarisoitumisen estäminen on yksi kiireellisimmistä tehtävistä ihmiskunnan edessä".