- Ulsterin siirtomaaksi asettamista oli ehdotettu yhdeksänvuotisen sodan jälkeen. Alkuperäiset ehdotukset olivat pienempiä, joissa oli kyse siirtokuntalaisten istuttamisesta tärkeimpien sotilaspaikkojen ja kirkon maa-alueiden ympärille, ja olisivat sisältäneet suuria maa-avustuksia alkuperäisille irlantilaisille herroille, jotka olivat sodan aikana englantilaisten puolella, kuten Niall Garve O'Donnell. Vuonna 1608 Inishowenin sir Cahir O'Doherty kuitenkin aloitti kapinan, valloitti ja poltti Derryn kaupungin.
- Mitä? Sir Richard Wingfield lopetti lyhyen kapinan Kilmacrennanin taistelussa. Kapina sai Arthur Chichesterin, Irlannin varapuheenjohtajan, suunnittelemaan paljon suurempaa istutusmaata ja riistämään kaikkiin provinssin alkuperäiskansojen maanomistajien lailliset oikeudet. Irlannin oikeusministeri John Davies käytti lakia valloituksen ja siirtomaavallan välineenä. Englannin hallinto oli pyrkinyt vähentämään päälliköiden henkilökohtaisia omaisuuksia ennen Earlien pakenemista, mutta nyt he kohtelivat päälliköitä koko alueensa ainoana omistajana, jotta kaikki maa voitaisiin takavarikoida. Suurin osa tästä maasta katsotaan menetetyksi (tai hylätyksi) kruunulle, koska päälliköt julistettiin saavutetuiksi. Englantilaiset tuomarit olivat myös julistaneet, ettei Englannin lainsäädännön mukaan ollut mitään merkitystä sille, että maa-oikeuksia oli pidetty irlantilaisten perinnöllisen perinnön mukaisena. Davies käytti tätä keinona takavarikoida maata, kun muut keinot epäonnistuivat.