Vuonna 1778 Ranska, joka halusi hyödyntää Englannin tappiota Saratogassa, tunnusti Amerikan yhdysvallat itsenäiseksi valtioksi. He neuvottelivat suurlähettiläs Benjamin Franklinin kanssa Pariisissa ja perustivat sotilaallisen liiton. Vuonna 1779 Ranska sai liittolaisensa Espanjan julistamaan sodan Britanniaa vastaan. Ranska lähetti joukkoja taistelemaan amerikkalaisten rinnalla ja piiritti Gibraltarin Espanjan kanssa. Suunnitelmia laadittiin, mutta niitä ei koskaan toteutettu, Englannin hyökkäyksen aloittamiseksi. Uhka pakotti Britannian pitämään Britanniassa monia joukkoja, joita Amerikka tarvitsi. Britit joutuivat lisäksi vetämään joukkonsa pois Amerikan mantereelta suojellakseen arvokkaampia omaisuuksiaan Länsi-Intiassa. Vaikka ranskalaiset eivät alun perin kyenneet katkaisemaan brittiläisten voittojen sarjaa, amerikkalaisten ja ranskalaisten joukkojen yhteiset toimet ja ranskalaisen laivaston ratkaiseva voitto brittiläisen pelastuslaivaston yli pakottivat britit ratkaisevaan antautumaan Yorktownissa, Virginiassa, vuonna 1781. Lyhyen ajan 1781 jälkeen Britannian merivoimien ylivertaisuus oli uhattuna Ranskan ja Espanjan liiton alistamalla. Britit kuitenkin toipuivat ja kukistivat Ranskan laivaston huhtikuussa 1782.
, ja piti Gibraltarin hallinnassa. Vuonna 1783 Pariisin rauhansopimus antoi uudelle valtiolle vallan suurimmasta osasta Mississippin itäpuolella olevaa aluetta; Espanja sai Floridan Britannialta ja säilytti valtansa laajasta Louisianan alueesta; Ranska sai vain vähän lukuun ottamatta valtavaa velkaa.