Kirjoita tämän kappaleen jatko - Koloniaaikana Huantan maakunta oli nykyistä suurempi, jolla oli perinteisiä siteitä Perun keskiluokkaan ja jossa asui suurelta osin alkuperäiskansoja. Alueen pääkaupunki, jota kutsutaan myös Huanta-nimellä, oli kirkon "oppi" ja siviilihallintoalueen "corregimiento" keskus. Vuoden 1795 kuninkaallisessa väestönlaskennassa Huantan maakunnassa oli 27 337 asukasta, joista 10 080 (36%) oli seka-rotuisia mestiisejä. Huanta oli merkittävän kapinan paikka (1825-1828) vasta muodostettua Perun valtiota vastaan. Huantan kapina, jota johti, on monarkistinen kapina. Se yhdisti eri etniset ja ammatilliset ryhmät monimutkaisiin vuorovaikutuksiin. Huantan talonpojat, joita kutsuttiin iquichanoiksi, olivat monarkistisia kapinallisia, jotka muuttuivat liberaaleiksi sissijoukkoiksi. He liittoutuivat espanjalaisten upseerien ja kauppiaiden, metsiköiden maanomistajien ja pappien kanssa hyökkäämään Perun tasavaltaan Espanjan kuninkaan Ferdinand VII:n nimissä. Sen johdossa oli, lukutaidoton "arriero" tai muulien kuljettaja, ammatti, joka toi hänet kosketuksiin kotipaikkansa ulkopuolella olevilla alueilla, koska muulat olivat ensisijainen tavarankuljetus- ja kauppaväline siirtomaa-aikana. Huantan kapina kukistettiin sotilaallisesti, mutta paikalliset johtajat eivät kärsineet ankarasta tukahduttamisesta, joka oli ominaista aiemmille kapinoille, erityisesti Túpac Amaru II: n kapinaan.
- Mitä?