Täytä seuraava lause: Franz Joseph kärsi kansallismielisyydestä koko hallituskautensa ajan. Hän teki vuonna 1867 Itävalta-Unkarin kompromissin, joka myönsi Unkarille suuremman itsemääräämisoikeuden ja muutti Itävallan valtakunnan Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaksi. Hän hallitsi rauhallisesti seuraavat 45 vuotta, mutta kärsi henkilökohtaisesti veljensä Meksikon keisari Maximilian I: n teloituksen vuonna 1867, hänen poikansa kruununprinssi Rudolfin itsemurhan vuonna 1889, vaimonsa keisarinna Elisabetin ("Sisi") murhan vuonna 1898 ja veljenpoikansa ja perillisen, arkkiherttua Franz Ferdinandin, murhan vuonna 1914. Itävalta-Unkari käänsi huomionsa Itävalta-Unkarin sodan jälkeen Balkanille, joka oli kansainvälisen jännitteen kohde Venäjän imperiumin kanssa ristiriitaisten etujen vuoksi. Seuraava
Bosnian kriisi johtui Franz Josephin vuonna 1908 tekemästä Bosnian ja Hertsegovinan liittämisestä, jonka hänen joukkonsa olivat miehittäneet Berliinin kongressin (1878) jälkeen. 28. kesäkuuta 1914 hänen veljenpoikansa Franz Ferdinandin salamurhan seurauksena Itävalta-Unkari julisti sodan Venäjän valtakunnan liittolaista Serbian kuningaskuntaa vastaan. Se käynnisti liittoutuneiden järjestelmän, joka johti ensimmäiseen maailmansotaan. Keisari kuoli vuonna 1916, kun hän oli hallinnut valtakuntaansa lähes 68 vuotta. Hänen jälkeensä seurasi hänen veljenpoikansa Charles.