Britit valloittivat Burman kolmen englannin-burmalaisen sodan jälkeen 1800-luvulla ja maasta tuli brittiläinen siirtomaa (osa Intiaa vuoteen 1937 saakka ja sitten erikseen hallinnoitu siirtomaa). Burmasta tuli itsenäinen valtio vuonna 1948, alun perin demokraattisena valtiona ja sitten vallankaappauksen jälkeen vuonna 1962.
, sotilasdiktatuuri, joka päättyi virallisesti vuonna 2011. Suurin osa itsenäistymisvuosistaan on kulkenut etnisten riitojen keskellä, ja lukemattomat Burman etniset ryhmät ovat olleet mukana yhdessä maailman pisimmistä ratkaisemattomista sisällissoista. Yhdistyneet Kansakunnat ja useat muut järjestöt ovat raportoineet jatkuvista ja järjestelmällisistä ihmisoikeusloukkauksista maassa. Vuonna 2011 sotilasjunta purettiin virallisesti vuoden 2010 vaalien jälkeen ja nimellisesti siviilihallitus otettiin käyttöön. Vaikka armeijan vaikutusvalta on edelleen valtava vuonna 2008 hyväksytyn perustuslain ansiosta, se on ryhtynyt toimenpiteisiin luopumaan hallituksen hallinnosta. Burman merkittävin ihmisoikeusaktivisti Aung San Suu Kyi ja monet muut poliittiset vankit vapautettiin. Tämä on parantanut maan ihmisoikeusluokitusta ja ulkosuhteita sekä helpottanut kauppaa ja muita taloudellisia pakotteita, joita Euroopan unioni ja Yhdysvallat olivat asettaneet. Viranomaisia arvostellaan kuitenkin jatkuvasti siitä, miten he kohtelevat pääasiassa muslimeja edustavaa rohingya-vähemmistöä ja miten heikosti he ovat reagoineet uskonnollisiin yhteenottoihin, joita on tapahtunut eri puolilla maata. Eri ihmisoikeusjärjestöt kuvailevat sitä etnisen puhdistuksen politiikaksi.