Kirjoita jatko tähän kappaleeseen. Kaarle X kuoli helmikuussa 1660. Kolme kuukautta myöhemmin Kööpenhaminan rauha lopetti sodan. Kun hänen isänsä kuoli, hänen poikansa ja seuraajansa, Kaarle XI, oli vasta viiden vuoden ikäinen. Kuningatar Hedvig Eleonoran johtama hallituskunta otti vallan, kunnes Kaarle täytti täysi-ikäisyyden. Ruotsi oli päässyt lähellä valvontaa Baltian kaupasta, mutta sota paljasti tarvetta estää voimakkaan Ruotsinvastaisen liiton muodostuminen, johon sisältyi Tanska. Ulkopolitiikassa oli joitakin menestyksiä, erityisesti Englannin, Ruotsin ja Alankomaiden tasavallan ranskalaisvastainen kolmiliittoa. Vuoden 1672 alkupuolella Ruotsi oli parantanut suhteitaan Ranskaan niin, että se oli muodostanut liiton. Samana vuonna kuningas Ludvig XIV hyökkäsi Alankomaiden tasavaltaan, ja vuonna 1674 Ruotsi joutui liittymään sotaan hyökkäämällä tasavallan pohjoisen Saksan liittolaisiin. Ranska lupasi maksaa Ruotsille kipeästi tarvittavat sota-avustukset, - jos Ruotsi hyökkäisi Brandenburgiin. Carl Gustaf Wrangelin johtama 22 000 miehen Ruotsin armeija hyökkäsi Brandenburgiin joulukuussa 1674 ja kärsi pienen taktisen tappion Fehrbellinin taistelussa
kesäkuussa 1675. Vaikka tappio ei ollut sotilaallisesti merkittävä, se vahingoitti lähes voittamattomuuden mainetta, jota Ruotsin aseet olivat saaneet nauttia kolmekymmentävuotisen sodan jälkeen. Tämä rohkaisi Ruotsin vihollisia, ja syyskuussa 1675 Tanska, Alankomaiden tasavalta ja Pyhä Rooman valtakunta olivat sodassa Ruotsin ja Ranskan kanssa.