Täytä seuraava lause: Vuosina 1768-1772 yksi Baarin liiton johtajista, jota jotkut pitävät ensimmäisenä puolalaisena kapina. Se muodostui puolalaisesta aatelisuudesta, joka vastusti venäläisiä.
Krasiński kritisoi myös Pyhää istuinta sen hiljaisuudesta useiden puolalaisten aatelisten pidätyksessä tuolloin, mukaan lukien kaksi piispaa (Kajetan Ignaty Sołtyk ja Józef Andrzej Załuski). Hänestä tuli Bar-liiton tärkein diplomaatti, joka vastasi monista neuvotteluista ja suhteista ulkomaisiin valloihin. Lokakuussa 1768 hän meni Pariisiin, jossa hänet vastaanotti Ranskan Ludvig XV, joka lupasi tukea liittolaisille. Vuonna 1769 hän puolusti kuningas Poniatowskin salamurhaa, myöhemmin samana vuonna hänestä tuli liittouman hallituksen päällikkö Białassa. Vuonna 1770 hän meni Dresdeniin saadakseen tukea Pyhästä Rooman valtakunnasta; myöhemmin samana vuonna hän tapasi Joosef II:n, Pyhän Rooman keisarin ja sai häneltä avun tarjouksen. Hän ei myöskään kannattanut julistusta siitä, että kuningas Poniatowski ei ollut Puolan laillinen kuningas, mutta hän kuitenkin tuki Saksan kuningas Frederik Augustus I:tä vastaehdokkaana. Hän oli todennäköisesti yksi Poniatowskin kidnappauksen suunnitelman kannattajista tai jopa sen johtaja, jonka Casimir Pulaski lopulta toteutti vuonna 1771. Suunnitelma kuitenkin epäonnistui, sillä Poniatowski ei pelkästään paennut, vaan tämä toiminta aiheutti paljon kiistoja Euroopassa ja aiheutti paljon kansainvälisen tuen menetyksen liittolaisille. Lopulta vuonna 1772 hän aloitti neuvottelut kuninkaan kanssa liittoutuneiden antautumisesta; myöhemmin samana vuonna hän itse siepattiin kasakkeilla ja vangittiin väliaikaisesti Varsovassa. Hänet kuitenkin vapautettiin sen jälkeen, kun hän vannoi uskollisuutta kuninkaalle ja sai takaisin virkansa Puolan ja Liettuan tasavallassa.