Yhteenveto artikkelista:  Winston Churchill aikoi houkutella Amerikkaa liittymään toiseen maailmansotaan tarjoamalla sille korvaamattoman arvokkaan kopion Magna Chartasta. Britannian hallitus uskoi, että julkinen mielipide kannattaisi taistelua Euroopassa - ja asetti jopa luovutuspäivän ennen kuin sopimus epäonnistui. Ennen näkemättömät kirjeet paljastavat, että sodan aikana hallitus keskusteli siitä, kuinka amerikkalaiset ovat epätoivoisesti etsimässä "katsottavia todisteita eurooppalaisesta taustastaan", mikä tarkoittaa, että lahja olisi erityisen arvokas. Kirjeissä vuodelta 1941 paljastuu, että Churchill suunnitteli lahjoittavansa Yhdysvaltoille Magna Chartan kopion vakuuttaakseen heidät liittymään toiseen maailmansodkaan. Kirjeessä todetaan, että amerikkalaiset haluavat "katsottavaa todistusaineistoa eurooppalaisesta taustastaan". Kuningas John antoi Magna Chartan vuonna 1215, jossa perustettiin oikeusvaltioperiaate ja annettiin oikeuksia hänen alamaisilleen. Vuonna 1941, jolloin kirjeet kirjoitettiin, eräs asiakirjan kopio jäi sodan puhkeamisen jälkeen Amerikkaan, kun se oli esillä New Yorkin maailmanmessuilla vuonna 1939. Yhdysvaltojen hallitus oli jo allekirjoittanut sopimuksen, - jonka mukaan se lähetti suuria summia avustusrahoja - taisteluissa oleville liittolaisilleen Euroopassa, - mutta se oli edelleen vastahakoinen itse taistelemisesta. Kirjoitusten mukaan, jotka ovat esillä Britannian kirjastossa tänä perjantaina, amerikkalaiset näkivät britit "kylmäverisinä", "laskelmoivina" ihmisinä, jotka epäonnistuivat "sanomaan sen kukilla". Historiallista asiakirjaa (kuvassa), joka allekirjoitettiin kuningas Johanneksen kansan puolesta, pidetään Yhdysvaltain perustuslain edelläkävijänä, ja siksi sitä pidettiin anteliaana lahjana. Yrittäessään voittaa heidät, Britannian hallitus, jota Churchill tuki, suunnitteli lahjoittavansa heille Magna Chartan kappaleen, joka kuului Lincoln-katedraaliin. The Independent -lehdessä mainitut kirjeet sanovat: 'Ystävällinen teko, joka on tehty ystävällisesti, herättää valtavan vastakaikua; kun amerikkalainen saa tunteensa kiihottumaan, hänen anteliaisuutensa on rajattoman suuri. "Hän antaa paidan pois selästään ystävyyden takia".
Kirjeistä käy ilmi, että amerikkalaiset pitivät brittiläisiä "kylmäverisinä" ja "laskelmoivina". Toivotaan, että Magna Chartan lahjoittaminen voittaisi heidät. Kopio jäi New Yorkiin sodan syttyessä.