Täytä seuraava lause: Fasismilla oli vaikutusvaltaa Bulgariassa 1930-luvulla, kun parlamentaarinen demokratia epäonnistui. Toukokuussa
Vuoden 1934 bulgarialainen vallankaappaus toteutettiin Zvenon sotilasorganisaation avustamana Bulgarian armeijan avulla, joka lakkautti poliittiset puolueet kokonaan. Tämän seurauksena pieni bulgarialainen kansallissosialistinen työväenpuolue katosi. Kuitenkin huhtikuussa 1935 upseerit korvattiin tsaari Boriksella. Sen jälkeen tsaari päätti ottaa vallan omiin käsiinsä, ja vuonna 1939 pidettiin puolueettomia vaaleja. Se oli eräänlainen "kuninkaallinen diktatuuri", joka muistutti sitä, mitä Jugoslavian Aleksander I toteutti vuosina 1929-1931. Kun Bulgaria joutui vuonna 1940 sotaan akselikoskinan puolella, hallinto institutionaalistui luomalla fasistisen tyyppisen joukkoliikkeen nimeltä Brannik. Huolimatta siitä, että järjestö kasvoi lukumäärältään, Bulgaria ei ollut kehittänyt fasismin kannalta välttämätöntä yritys-taloudellista järjestelmää eikä mitään aikuisia vastineita, kuten ammattiliittoja tai miliiseja, luotu. Bulgarian juutalaisten vastainen propaganda lisääntyi vähitellen, mikä johti antisemitillisen lain käyttöönottoon. Boris III pelkäsi näiden järjestöjen käyttöä Saksan painostusvälineenä ja yritti rajoittaa niiden yhteyksiä saksalaisiin virkamiehiin. Boris kuoli vuonna 1943 ja hänen tilalleen nousi hallituskunta, joka itse kukistettiin seuraavana vuonna, jolloin maa oli nyt liittoutuneiden puolella. Syyskuussa 1944 Zveno ja akselipuolueen vastustava Isänmaan rintama tekivät uuden vallankaappauksen. Näin ollen fasismi osoittautui Bulgariassa huomattavasti vähemmän menestyksekkääksi kuin toisessa maailmansodassa Romaniassa, Unkarissa, Kroatiassa tai Serbiassa.