Andrzej Zbylitowski syntyi "noin" 1565, luultavasti Zagorzycessa, Świętokrzyskie Voivodeship, Stanisław ja Jadwiga Rożnównan poikana, ja myös Piotr Zbylitowskin serkku. Opintojensa jälkeen hän palasi maahan ja vuonna 1585 hänestä tuli Stefan Batorin ja myöhemmin Zygmunt III Wazan hovin hovimestari. Vuonna 1592 hänestä tuli kruunun ruokakeskuksen päällikkö. Poliittisissa näkemyksissään hän oli Jan Zamoyskin seuraaja. Poliittisena runoilijana, joka tunnetaan hänen sukunimellään, hän tuli suosituksi "sejmissä" vuosina 1590-1591. Zbylitowski oli erittäin tuottoisa hovin runoilija, hänen merkittävimpiin poliittisiin teoksiinsa kuuluu vuonna 1587 kirjoittama tervehdysohje Zygmunt III Wazalle, joka oli palannut Rzeczpospolitaan, onnittelukirja Byczynan taistelulle
"Voitto on saavutettu tänä vuonna. 1588", nykyisin tuntematon runo Anna Suomalaiselle "Pisanie satyrów puszcz litewskich... o łowach w Białobieżach" (1589), "Epithalamium na wesele... Zygmuntowi III i arcyksiężnie JM rakuskiej Annie" (1592) ja 1595 genethliacon prinssi Władysławin kasteeseen. Vuonna 1593 Zbylitowski matkusti Zygmunt III Wazan seuralaisena Ruotsiin ja kuvasi matkan runossa "Droga do Szwecyjej namożniejszego w północnych krainach Pana, Zygmunta III, polskiego i szwedzkiego króla, odprawiona w roku 1594", jonka Jakub Siebeneicher julkaisi myöhemmin vuonna 1597. Vuonna 1597 hän asettui Zbylitowska Góraan, jossa hän kirjoitti kaksi maaseudun runoa: "Żywot szlachcica we wsi" (1597) ja "Wieśniak" (1600).