Kirjoita jatko tästä kappaleesta - Ensimmäisessä Villmergenin sodassa vuonna 1656 ja Toggenburgin sodassa
(tai Villmergenin toinen sota), vuonna 1712, Freie Ämteristä tuli sodan aloittaneiden uudistettujen ja katolisten armeijoiden esittelyalue. Vaikka vuoden 1656 sodan jälkeinen rauha ei muuttanut nykytilaa, neljännen Aarau-rauhan aikaan saatu rauha vuonna 1712 toi vallan suhteiden uudelleenjärjestelyn. Voitto antoi Zürichin mahdollisuuden pakottaa katoliset kantonit pois hallituksesta Badenin piirikunnassa ja siihen liittyvässä Freie Ämterin alueella. Freie Ämterit jaettiin sitten kahtia Fahrwangenin hirsipuusta Oberlunkhofenin kirkkokellolle vietyllä linjalla. Pohjoinen osa, niin sanottu Unteren Freie Ämter, johon kuului Boswilin (osittain) ja Hermetschwilin piirikunnat sekä Niederamt, hallitsivat Zürich, Bern ja Glarus. Eteläisessä osassa, Oberen Freie Ämterissä (yli Freie Ämterissä), hallitsivat edeltäneet seitsemän kantonia, mutta Bern lisättiin kahdeksanneksi.