Täytä seuraava lause: 10. toukokuuta Väärennäinen sota päättyi Saksan laajamittaiseen hyökkäykseen puolueettomiin Alankomaihin Belgiassa, Alankomaissa ja Luxemburgissa ja Ranskaan ohittamalla Maginot-linjan ranskalaiset linnoitukset Saksan rajan varrella. Alankomaiden, Belgian ja Luxemburgin valloittamisen jälkeen Saksa kääntyi Ranskaa vastaan ja saapui maahan Ardenneilla 13. toukokuuta - ranskalaiset olivat jättäneet tämän alueen huonosti puolustettuna, koska he uskoivat, että sen maasto oli esteettömiä panssareille ja muille ajoneuvoille. Useimmat liittoutuneiden joukot olivat Flandersissa odottaen Schlieffen-suunnitelman toistumista ja olivat eristyksissä Ranskan mantereelta. Tämän ja myös Saksan ylivoimaisen viestinnän ja taktiikan vuoksi Ranskan taistelu oli lyhyempi kuin käytännöllisesti katsoen kaikki sota-ajan liittoutuneiden ajatukset olisivat voineet kuvitella. Se kesti vain kuusi viikkoa. Italia julisti 10. kesäkuuta sodan Ranskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, mutta ei saavuttanut merkittävää menestystä tässä kampanjassa. Ranskan hallitus pakeni Pariisista.
Ranska antautui 22. kesäkuuta. Jotta ranskalaiset ja koko maa olisivat yhä nöyryyttävämpiä, Hitler järjesti antautumisasiakirjan allekirjoittamisen Compiègnen metsässä, samassa junavaunussa, jossa Saksan antautuminen oli allekirjoitettu vuonna 1918. Antautuminen jakoi Ranskan kahteen suureen osaan; pohjoisen osan Saksan hallinnassa ja eteläisen osan Ranskan hallinnassa, Vichyssä ja Vichyn Ranskan nimissä, joka oli Saksan ystävällinen rump-valtio. Monet ranskalaiset sotilaat sekä muiden miehitettyjen maiden sotilaat pakenivat Britanniaan. Kenraali de Gaulle julisti itsensä Vapaan Ranskan lailliseksi johtajaksi ja lupasi jatkaa taistelua. Odottamattoman nopean voiton jälkeen Hitler ylisti 12 kenraalia kenttämarssaaliin 1940 kenttämarssaaliseremonian aikana.