Kirjoita jatkossa tähän kappaleeseen - Peloponnesian asukkaat käyttivät tämän tyyppistä kiertämistä, jota kreikkalaiset kutsuivat ἀποτειχισμός ja περιτειχισμός, Plataea-saarnan piirityksessä (Thucyd. ii.78, iii.20-23). Heidän linjansa koostuivat kahdesta muurista (ilmeisesti turvamuurista), jotka olivat 16 jalan etäisyydellä toisistaan ja jotka ympäröivät kaupunkia ympyrän muodossa. Muurien välissä oli piirittäjien mökkejä. Muureilla oli palkki (ἐπάλξεις), ja joka kymmenessä palkkiossa oli torni, joka täytti syvyydellään koko muurien välisen tilan. Jokaisen tornin keskeltä kulki piirittäjiä ohjaava kulku. Jokaisen muurin ulkopuolella oli oina (τάφρος). Tämä kuvaus vastaisi lähes täsmälleen roomalaiseen kiertokäyttötapaan, josta parhaita esimerkkejä ovat nykypäivän Tunisiassa sijaitsevan Karthagon Scipionin (Appian, Punic. 119, &amp;c.), että Numantia on nykypäivän Espanjassa Scipionin (Appian, Hispan. 90), ja Alesian
nykypäivän Ranskassa Caesarin (Bell. Gall. vii.72, 73). Tällaisten linjojen tornit olivat samankaltaisia kuin niitä, joita käytettiin linnoitettuja paikkoja hyökkääessä, mutta ne eivät olleet yhtä korkeita eivätkä tietenkään olleet liikuteltavissa. (Lipsius, de Milit. Rom. v.5, in Oper. iii. s. 156, 157; Poliorc. ii.1, in Oper. iii.283).