Kirjoita jatko-osa tähän kappaleeseen - Tutkimusraportti neuvotteluista kertoo yksityiskohtaisesti eron Kreikan hallituksen ja sen lainanantajien välillä. Kreikan hallituksen pyrkimykset käyttää hyväkseen Euroopan pakolaiskriisiä vaikeuttivat sopimuksen tekemistä.
Euroopan unioni on käyttänyt sitä neuvotteluvälineenä maahanmuuttodiplomaatiassaan. Useiden kuukausien neuvottelujen jälkeen Kreikan pääministeri Alexis Tsipras pääsi 12 päivänä heinäkuuta 2015 velkojien kanssa pelastussopimukseen uudesta ESM-ohjelmasta. Kreikka saa enintään 86 miljardin euron suuruisen lainan, joka annetaan Kreikalle asteittain vuodesta 2015 kesäkuuhun 2018. Tähän sisältyy jopa 25 miljardin euron suuruinen puskuri pankkisektorille pankkien mahdollisten pääomapohjan vahvistamista ja kriisinratkaisukustannusten kattamiseksi. Kreikan on vastineeksi virkistettävä arvonlisäverojärjestelmää ja laajennettava veropohjaa tulojen lisäämiseksi, uudistettava eläkejärjestelmää, turvattava Elstatin täydellinen oikeudellinen riippumattomuus, leikattava automaattisesti julkisia menoja, jotta saadaan ensisijaisia ylijäämiä, uudistettava oikeuslaitosta oikeudellisen prosessin nopeuttamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi, pantava täytäntöön kaikki OECD:n työkalupaketin I suositukset, nykyaikaistettava työmarkkinalainsäädäntöä, nykyaikaistettava ja vahvistettava Kreikan hallintoa, kumottava Tsipras-hallituksen hyväksymät lait, jotka ovat vastoin 20. helmikuuta tehtyä sopimusta - lukuun ottamatta sitä, joka koskee "humanitaarista kriisiä" - tai määriteltävä selkeät korvaukselliset vastaavat oikeudet, jotka myöhemmin luotiin (esimerkiksi irtisanottujen virkamiesten palkkaaminen uudelleen), pääomistettava pankit ja yksityistettävä 50 miljardia valtion varoja. Kreikan kasvun ja työpaikkojen luomisen tukemiseksi vuoteen 2020 saakka Euroopan komissio auttaa mobilisoimaan jopa 35 miljardia euroa investointien ja taloudellisen toiminnan rahoittamiseen, myös pk-yritysten osalta. Eurooppa-investointisuunnitelmassa annetaan myös Kreikalle rahoitusmahdollisuuksia.