Kirjoita tämän kappaleen jatko - Manchujen Kiinan hallinnon alussa vuonna 1644 Qing-dynastian koko keisarilliset tulot olivat noin 30 miljoonaa taellia. Keisarillisen hallituksen menot olivat tuolloin vastaavasti vaatimattomia. Qing-dynastian historian tasapainoisten kausien aikana 1700- ja 1700-luvulla keisarilliset tulot ylittävät johdonmukaisesti valtion menot, mikä johti keisarillisen kiinalaisen valtiovarainministeriön selkeään käteisylijäämään. Kiinan laajuus aiheutti huonoa viestintää hallituksen toimistojen välillä ja yleinen hallinnon löysäisyys kannusti kaikenlaisia sääntöjenvastaisuuksia koko maassa. Taipingin kapinan aikana
Kolmasosa Kiinan väestöstä kuolisi. Se tuhoaisi maan talouden. Kiinan 18 rikkaimmasta provinssista 12 jäi raunioiksi, mikä rasittaisi Qing-dynastian hallituksen resursseja ja asettaisi sen lähimmäisvaiheeseen, koska kapina oli kylvänyt siemenet lisäkriiseille, jotka vahingoittivat Kiinan taloutta entisestään ja johtivat lopulta Qing-dynastian kukistumiseen seuraavan vuosisadan aikana. Qing-dynastian hallituksen pääasiallinen tulonlähde oli verotus.