Vaikka jotkin kommuneroiden omaksuneet itsehallinnon ideologioista näyttävät ennakoivan myöhempiä demokraattisia kapinoita espanjalaista siirtomaahallitusta vastaan, varsinkin kapinan maaseutuosastojen keskuudessa, historioitsijat Adalberto López ja James Schofield Saeger varoittavat, että tämän ilmeisen samankaltaisuuden liian suureksi painottaminen olisi virhe. Saegarin mukaan kapina oli paljon lähempänä 1500- ja 1600-luvun perinteitä ja "oli pääasiassa paikallinen kapina, jota johtivat paikalliset etuoikeutettuja ryhmiä ja joka ei liittynyt Espanjan valtakunnan tärkeisiin muutoksiin, jotka alkoivat 1800-luvulla". Sillä ei ollut paljon yhteistä Uuden Granadan kommuneroiden kapinan tai Túpac Amaru II:n kapinan kanssa.
Se tapahtui 1780-luvulla. López on samaa mieltä siitä, että Comunerosin kapina ei ollut "todellinen vallankumous", jonka tavoitteena oli perustavanlaatuinen muutos Paraguayssa; useimmat paraguaylaiset pitivät itseään kruunun uskollisina palvelijoina eivätkä yrittäneet muuttaa pohjimmiltaan maakunnan poliittista tai taloudellista rakennetta. Sen sijaan he yrittivät saada hallintaansa jesuiittoja, joita pidettiin heikentävän maakuntaa ja pahentavan sen köyhyyttä.