Täytä seuraava lause: Kiinan ja Neuvostoliiton diplomaattiset suhteet katkaistiin
Kiinan ja Neuvostoliiton välinen konflikti (1929). Tuolloin Neuvostoliitossa oli käynnissä koko maan laajuinen massiivisen teollistamisen ohjelma, joka valmisteli mahdollista sotaa kahdella rintamalla (sekä Saksan että Japanin kanssa). Manchukuon perustaminen monimutkaisti tilannetta, sillä sen alueella asui nyt 40 000 Neuvostoliiton kansalaisen siirtomaa, joka työskenteli Kiinan itäisen rautateiden parissa. Vaikka Neuvostoliitto kieltäytyi virallisesti tunnustamasta uutta valtiota, se myi rautatien japanilaisille maaliskuussa 1935 alennushintaan Japanin sarjan provokaatioiden jälkeen. Neuvostoliitto tunsi olevansa valmistautunut uuteen vastakkainasetteluun Japanin kanssa ja päätti parantaa suhteitaan Kiinaan väliaikaisena vastatoimenpiteenä. Kansainliitto pysyi hiljaa Japanin imperialismin kysymyksessä, mikä sai Kiinan käynnistämään uudelleen epäviralliset viestintäkanavat ainoan jäljellä olevan potentiaalisen liittolaisensa kanssa. 25. marraskuuta 1936 allekirjoitettu anti-Komintern-sopimus pyyhki pois molempien osapuolten viimeiset epäilykset meneillään olevista sovintopyrkimyksistä. 7. heinäkuuta 1937 Marco Polon sillan tapaus merkitsi toisen Kiina-Japanin sodan alkua. Kiina ja Neuvostoliitto allekirjoittivat 21. elokuuta hyökkäysvapaussopimuksen. Vaikka sopimuksessa ei mainittu Neuvostoliiton sotilaallista tukea, se de facto vakiinnutti hiljaisen ymmärryksen siitä, että Neuvostoliitto antaisi sekä sotilaallista että aineellista apua.