Masovian herttuiden aikana kaupunki kehittyi nopeasti, se oli Liettuan suurherttuakunnan rajalla, siitä tuli "ziemia liwskan" pääkaupunki, joka oli itäisen Masovian alueen oikeudellinen keskus, siellä pidettiin viikoittainen katumarkkinat, ja kolme kertaa vuodessa siellä oli messu. Se yhdistettiin lopulta Puolan kuningaskunnan kruunuun vuonna 1537 viimeisten Masovian prinssien, Anna Masovian ja Puolan kuninkaan Sigismund I Vanhan, välisen ratkaisun perusteella. Kaupunki jatkoi kehitystä ja kasvuaan 1600-luvulle saakka, jolloin sodat, tulva (historia)
Pohjois-Euroopan sota aiheutti kunnalle fyysistä tuhoa ja vakavaa laskua. Se menetti osan merkityksestään Węgrówille, mutta sen lopullinen kuolema aiheutui Puolan jakoista, kun se otettiin osaksi Itävallan jakoa, Liw menetti oikeudellisen, hallinnollisen ja taloudellisen merkityksensä, itävaltalaiset purkivat "ziemia liwskan" hallinnollisen ja alueellisen yksikön ja siirsivät hallinnollisten ja oikeudellisten valtuuksien sijainnin Siedlcen. Vuonna 1807 kaupunki liittyi Varsovan herttuakuntaan ja muistutti jo enemmän suurta kylää kuin kaupunkia.