Wallenstein taisteli katolilaisten puolella protestanttisen Böömin kapinan aikana vuonna 1618 ja hänelle myönnettiin kapinallisilta takavarikoituja kiinteistöjä heidän tappionsa jälkeen Valkoisella vuorella
1620-luvulla. Ryhmä protestantteja vastaan saatuja sotilaallisia voittoja nosti Wallensteinin mainetta keisarillisessa hovissa, ja vuonna 1625 hän keräsi suuren 50 000 miehen armeijan edistämään keisarillista asiaa. Vuotta myöhemmin hän antoi protestanteille murskaavan tappion Dessaun sillalla. Wallensteinin menestyksestä tuli keisaripalatin kreivitär ja hän asetti itsensä Friedlandin herttuakunnan pohjois-Bohemian maa-alueiden hallitsijaksi.