Varsovan liitto perustettiin valtasuhteeksi tai vastarannaksi Natolle. Niiden välillä ei ollut suoraa sotilaallista vastakkainasettelua, vaan konfliktia käytiin ideologisten perusteiden ja välitysotien perusteella. Sekä NATO että Varsovan sopimus johtivat sotilaallisten voimien laajentumiseen ja niiden integroitumiseen vastaaviin lohkoihin. Sen suurin sotilaallinen isku oli Varsovan liiton hyökkäys Tšekkoslovakian kimppuun.
Albanian ja Romanian lisäksi kaikki sopimusvaltiot osallistuivat sopimukseen elokuussa 1968, mikä osittain johti siihen, että Albania vetäytyi sopimuksesta alle kuukautta myöhemmin. Sopimus alkoi hajota kokonaisuudessaan, kun vuoden 1989 vallankumoukset levisivät Itäblokin läpi, aloittaen Solidaarisuus-liikkeestä Puolassa, sen vaalimenestyksestä kesäkuussa 1989 ja yleiseurooppalaisesta piknikistä elokuussa 1989.