Iranissa on yksi maailman vanhimmista sivilisaatioista, joka alkoi Elamien kuningaskuntien muodostumisesta neljännellä vuosituhannella eKr. Se yhdistettiin ensimmäisen kerran iranilaisilla meedeillä 700-luvulla eaa. ja saavutti alueellisen korkeutensa 600-luvulla eaa., kun Kyyros Suuri perusti Akemenidien valtakunnan, josta tuli yksi historian suurimmista imperiumeista ja maailman ensimmäinen supervalta. Keisarikunta kukistui Aleksanteri Suuren valtaan 400-luvulla eaa. ja se jakaantui useisiin hellenistisiin valtioihin. Iranin kapina perusti Partian valtakunnan kolmannella vuosisadalla eKr., jota seurasi kolmannella vuosisadalla sassanien valtakunta, joka oli merkittävä maailmanvalta seuraavien neljän vuosisadan ajan. Arabit valloittivat valtakunnan 700-luvulla, mikä johti Iranin islamisointiin. Sen jälkeen siitä tuli merkittävä islamilaisen kulttuurin ja oppimisen keskus, jonka taide, kirjallisuus, filosofia ja arkkitehtuuri levisivät muslimimaailmassa ja sen ulkopuolella islamilaisen kulta-ajan aikana. Seuraavien kahden vuosisadan aikana syntyi useita muslimidynastioita, ennen kuin turkkilaiset seljukit ja mongolit valloittivat alueen. 1500-luvulla Safavidit perustivat uudelleen yhtenäisen iranilaisen valtion ja kansallisen identiteetin ja käänsivät maan shiia-islamiksi. Nader Shahin aikana Iranista tuli jälleen merkittävä maailmanvalta, vaikka 1800-luvulla Venäjän kanssa käytyjen konfliktien johdosta Iran menetti merkittäviä alueita. 1900-luvun alkupuolella tapahtui Persian perustuslaillinen vallankumous. Yritykset kansallistaa sen fossiilisten polttoaineiden toimitus länsimailta johtivat vuonna 1953 angloamerikkalaiseen vallankaappaukseen.
Se johti Mohammad Reza Pahlavin johtamaan autokraattiseen hallitukseen ja Lännen poliittiseen vaikutusvaltaan. Vuonna 1963 hän käynnisti laajamittaisia uudistuksia. Iranin vallankumouksen jälkeen Ruhollah Khomeini perusti nykyisen islamilaisen tasavallan vuonna 1979, josta tuli maan ensimmäinen korkein johtaja.