Vuonna 1833, kun Minh Mạng oli yrittänyt ottaa tiukan vallan kuudesta etelästä provinssista, suuri kapina
Saigonin varakuninkaan adoptoitu poika Lê Văn Khôi yritti Minh Mạngin veljen, prinssi Cảnhin, linjaa valtaistuimelle. Kapina kesti kaksi vuotta ja sai tukea vietnamilaisilta katolilaisilta, khmereiltä, Saigonin kiinalaisilta kauppiailta ja jopa siamilaisvaltailija Rama III: ltä, kunnes hallitusjoukot murskasivat sen vuonna 1835. Tammikuussa hän julisti ensimmäisen valtakunnan laajuisen katolilaisuuden kiellon ja alkoi vainota kristittyjä. 130 kristillistä lähetyssaarnaajaa, pappia ja kirkonjohtajaa teloitettiin, kymmeniä kirkkoja poltettiin ja tuhottiin hänen vainoensa aikana.