Yhteenveto artikkelista:  Albert Einstein oli ehkä nero, mutta hänkin saattoi erehtyä joskus. 1920- ja 1930-luvuilla Einstein sanoi, ettei hän voi tukea outoa teoriaa, jonka mukaan hiukkasen mittaus vaikuttaa sen sijaintiin. Japanin ja Australian tiedemiesten ryhmä on nyt osoittanut, että tämä 'kaukana tapahtuva kummitteleva toiminta' tapahtuu fotonissa. 1920- ja 1930-luvuilla Einstein (vasemmalla) sanoi, ettei hän voi tukea outoa teoriaa, jonka mukaan hiukkasen mittaus vaikuttaa sen sijaintiin. Japanin ja Australian tiedemiesten ryhmä on nyt osoittanut, että tämä 'kaukana tapahtuva kummitteleva toiminta' tapahtuu fotonissa. Oikealla on professori Howard Wiseman. Kvanttimekaniikan mukaan yksittäinen hiukkas voidaan kuvailla aaltofunktiona. Se voi levitä suurille etäisyydille, mutta sitä ei koskaan havaita kahdessa tai useammassa paikassa. Tämä johtuu siitä, että fyysikot uskovat maailmankaikkeuden käyttäytyvän kuin pieni todennäköisyysaalto. Hiukkaset ovat monissa paikoissa yhtä aikaa, jokaisella on jokin todennäköisyys. Tämä tarkoittaa sitä, että jos elektronia sytytettäisiin läpi kahdesta ruudun aukosta, se kulkisi molempien läpi. Mutta jos asennetaan pari kameraa, aaltofunktio romahtaa. Tämän seurauksena se kulkee vain yhden luukkujen läpi eikä molempien läpi. Griffithsin yliopiston professori Howard Wiseman, joka työskenteli Tokion yliopiston kanssa, teki mittauksia osoittaakseen sen, mitä Einstein ei uskonut todeksi - nimittäin hiukkasen "aaltofunktion" ei-paikallisen romahtamisen. Kvanttimekaniikan mukaan yksittäinen hiukkas voidaan kuvata aaltofunktiona, joka leviää suurille etäisyydille, mutta ei koskaan havaita kahta tai useampaa paikkaa. Tämä ilmiö selitetään kvantti-teoriassa sillä, mitä Einstein väheksyi vuonna 1927 nimellä "kummallinen etäisyys". Tämä on aaltofunktion hetkellinen romahtaminen siihen paikkaan, missä hiukkaset havaitaan. Se tapahtuu, koska fyysikot uskovat maailmankaikkeuden käyttäytyvän kuin pieni todennäköisyysaalto. Hiukkaset ovat monissa paikoissa yhtä aikaa, jokaisella on jokin todennäköisyys. Tämä tarkoittaa, että jos elektroni oli...
Aiemmat kokeet ovat osoittaneet, että se on sekaantunut kahteen hiukkaselle. Mutta tämä on ensimmäinen, joka osoittaa fotonin kietoutumisen itseensä. Tutkimus paljastaa, miten valofotoni muuttuu kun sitä havaitaan. Einstein ei uskonut, että näin voisi käydä, koska se rikkoo suhteellisuusteoriaa.