Täytä seuraava lause: Suomalaisten yleiskokous kokoontui 5. toukokuuta 1789. Keskustelu alkoi siitä, pitäisikö edustustojen äänestää päähenkilöiden mukaan vai suomalaisten mukaan. Jos se olisi luokan mukaan, niin aatelisto ja papisto voisivat ylittää äänestyksessä kansanedustajat; jos se olisi johdon mukaan, niin suurempi kolmanneksi luokka voisi dominoida. Ennen kokousta Lafayette "Kolmikymmenen komitean" jäsenenä kannusti äänestämistä päämäärän mukaan eikä omaisuuden mukaan. Hän ei saanut enemmistöä omasta perintöosastostaan suostumaan, mutta papit olivat halukkaita liittymään yhteisvaaliin, ja 17. päivänä ryhmä julisti itsensä kansallisneuvostoksi. Uskollisten vastauksena oli sulkea ryhmä ulos, mukaan lukien Lafayette, kun taas ne, jotka eivät olleet tukeneet yleiskokousta, kokoontuivat sisään. Tämä johti tenniskentän valan muodostumiseen, jossa poissuljetut jäsenet vannoivat, etteivät eroa ennen kuin perustuslaki oli vahvistettu. Kokous jatkoi kokoontumistaan, ja 11. heinäkuuta 1789 Lafayette esitteli kokoukselle luonnoksen "Ihmisen ja kansalaisen oikeuksien julistuksesta", jonka hän oli kirjoittanut neuvottelemalla Jeffersonin kanssa. Seuraavana päivänä, kun talousministeri Jacques Necker oli erotettu virastaan (jota pidettiin uudistajana), asianajaja Camille Desmoulins kokosi 700-1000 aseistettua kapinallista. Kuningas käski herttua de Broglien johtaman kuninkaallisen armeijan piirittää Pariisin. 14. heinäkuuta linnoitus, joka tunnetaan nimellä
Kapinalliset hyökkäsivät Bastilleen.