Täytä seuraava lause: Saksan historian pisin sota muuttui suurvaltojen puuttumisen myötä maailmanlaajuiseksi sodaksi. Syynä oli pääasiassa uskonnollisten kirkkokuntien välinen ristiriita, joka johtui uskonpuhdistuksesta. Niinpä keisarikunnan lounaisosassa katoliset ja protestanttiset ruhtinaat kohtasivat toisiaan vihollisina - katolilaiset (keisari, Baijeria) liittyivät Liittoon ja protestantit (Palatinin vaalipiiri, Baden-Durlach, Württemberg) liittyivät Liittoon. Toisin kuin edeltäjänsä, seuraava herttua, Johann Friedrich (1582-1628), ei onnistunut tulemaan ehdottomaan hallitsijaksi, ja pakko tunnustaa valtansa rajoitukset. Hänen hallituskautensa aikana, joka päättyi heinäkuussa 1628, Württemberg kärsi vakavasti Kolmekymmentävuotissodasta, vaikka herttua itse ei osallistunut siihen. Hänen poikansa ja seuraajansa Eberhard III (1628-1674) kuitenkin syöksyi siihen Ranskan ja Ruotsin liittolaisena heti, kun hän tuli täysi-ikäiseksi vuonna 1633.
Kun keisarin joukot miehittivät herttuakunnan ja herttua itse lähti pakkosiirtolaisuuteen. Westfalenin rauha palautti hänet, mutta väestötilalle ja köyhään maahan, ja hän vietti jäljellä olevat vuotensa pyrkiessään korjaamaan pitkän sodan katastrofeja. Württemberg oli sodan keskeinen taistelukenttä. Sen väestö laski 57 prosenttia vuosien 1634 ja 1655 välillä, pääasiassa kuoleman ja sairauksien, laskevan syntyvyyden ja kauhistuneiden talonpoikien massamaahanmuuton vuoksi.