Mudrosin aselevon myötä Ottomaanien valtakunta jaettiin liittoutuneiden kesken, jossa kreikkalaiset miehittivät lännen, britit pääkaupungin ja kaakkoisen, ja italialaiset ja ranskalaiset maan eteläosan. "Kuva-yi Milliye" oli ensimmäinen aseellinen ryhmä, joka puolusti ottomaanien oikeuksia Anatoliassa ja Rumeliassa. "Kuva-yi Milliye" koostui hylätyistä ottomaanien armeijan upseereista ja miliiseista. "Kuva-yi Milliye" tuli aktiiviseksi, kun kreikkalaiset laskeutuivat Smyrnaan (İzmir). Ihmiset, jotka vastustivat Anatolian jakamista ratifioimattomalla Sèvresin sopimuksella, liittyivät vastarintaan. Ranskan ja Turkin sota
Kuva-yi Milliye -yksiköt käytännössä yksinomaan Turkin puolella. Länsi-Anatoliassa "Kuva-yi Milliye" taisteli kreikkalaista armeijaa vastaan lyömällä ja pakenemalla taktiikoilla, kunnes säännöllinen armeija perustettiin. "Kuva-yi Milliyen" vastarinta hidasti kreikkalaisten etenemistä Anatoliassa.