Ensimmäiset marssit, jotka kattoivat suunnilleen sen alueen, josta tuli Itävalta ja Slovenia, olivat Avarin marssi ja siihen liittyvä (myöhemmin Kärnten marssi) etelässä. Molemmat perustettiin 800-luvun lopulla Kaarle Suuren toimesta, kun hän liittyi Baijerin Agilolfing-herttuakunnan alueeseen avareiden hyökkäyksiä vastaan. Kun avaarit katosivat 820-luvulla, heidän tilalleen tulivat pääasiassa länsislavit, jotka asettuivat tänne Suuren Moravian osavaltiossa. Pannonian marssit erotettiin Friulin herttuakunnassa vuonna 828 ja perustettiin marssiksi Moraviaa vastaan Baijerin itäfrankkien alueella. Nämä marssit, jo nimeltään marssit, vastasivat rajaa pitkin Tonavaa Traungausta ja joesta Wienin altaaseen. 890-luvulla Pannonian marssi näyttää kadonneen yhdessä Suur-Moravian uhan kanssa unkarilaisten hyökkäysten aikana Eurooppaan. Kun markkgrafi Luitpold Baijerin kukistettiin Pressburgin taistelussa vuonna 907
, kaikki Itä-Frankin maat Ennin joen toisella puolella menetettiin.