Täytä seuraava lause:
Lissabonin maanjäristys (1. marraskuuta 1755), joka tapahtui vuosikymmeniä "Essais de Théodicée sur la bonté de Dieu, la liberté de l'homme et l'origine du mal" -teoksen (1710) julkaisun jälkeen. Leibnizin filosofinen optimismi ja teodiikeat aiheuttivat huomattavaa kritiikkiä sekä hänen valaistumisen filosofien että kristillisten teologien. Leibnizin kriitikot, kuten Voltaire, väittävät, että maailmassa on niin paljon kärsimystä, ettei optimismia voi perustella. Vaikka Leibniz väitti, että kärsimys on hyvää, koska se saa ihmisen tahdon toimimaan, kriitikot väittävät, että kärsimyksen aste on liian ankara oikeuttamaan uskomusta, että Jumala on luonut "parhaan mahdollisen maailman". Leibniz käsittelee myös tätä huolenaihetta harkitsemalla, mitä Jumala haluaa tapahtua (hänen aiempi tahto) ja mitä Jumala sallii tapahtua (hänen seurauksena oleva tahto). Toiset, kuten kristillinen filosofi Alvin Plantinga, kritisoivat Leibnizin teodiisia väittämällä, että kaikesta mahdollisesta maailmasta ei luultavasti ole sellaista asiaa kuin "paras", koska voi aina kuvitella paremman maailman, kuten maailman, jossa on yksi enemmän moraalisesti vanhurskaita ihmisiä.