Täytä seuraava lause: Coolidgen mukaan Espanjan-Amerikan sota merkitsee "ajanjakson alkua" (s. 121). Irtautuen Monroe-opista Yhdysvallat ryhtyy täysin maailmanlaajuiseen politiikkaan ryhtymällä sotilaalliseen konfliktiin Espanjan kanssa. Vaikka sodan merkittävimpiä syitä ovat USS Mainen uppoaminen ja Joseph Pulitzerin "New York World" -lehdestä ja William Randolph Hearstin "New York Journal" -lehdestä peräisin olevat sensaationaaliset uutiset Kuuban vallankumouksesta, Coolidge löytää useita muita syitä sotaan Espanjan kanssa. Näitä ovat jo huonot suhteet maiden välillä ja amerikkalainen halu levittää vaikutusvaltaansa Espanjan alueilla. Itse sota Coolidgen kanssa ei kannata keskustella yksityiskohtaisesti. "Sota oli lyhyt vereton sota kahden hyvin epätasa-arvoisten resurssien kansakunnan välillä. Oli vain kolme nimensä arvoista taistelua, kaksi vedessä ja yksi maalla. Tässä hän viittaa Manilanlahden taisteluille, El-Caneylle ja
San Juanin kukkulalla. Vaikka hän kiittää Amerikan armeijan ponnisteluja, hän huomauttaa, että Espanjan vähenevä merkitys maailmanvaltana on yksi keskeinen syy Amerikan voittoon. Toiset historioitsijat jopa väittävät, että Yhdysvaltain joukot olivat huonosti varustettuja, valmistautumatta ja vähäisiä. Vaikka sota kesti lyhyen ajan, se toi mukanaan valtavia muutoksia sekä Kuubaan että Yhdysvaltoihin. Näitä ovat suurempi amerikkalainen vaikutusvalta, joka johtuu merivoimien pääsystä Tyynenmeren, Atlantin ja Karibian valtameriin, Kuuban vapauttaminen ja Amerikan lisääntynyt maailmanlaajuinen maine. Coolidge kommentoi tätä mainetta seuraavasti: "Maan rikkauden ja vaurauden, sen asukkaiden kekseliäisyyden ja käytännön kyvykkyyden, ja erityisesti heidän halukkuutensa ansaita rahaa, maine oli laajalti levinnyt".131)