Yhteenveto artikkelista:  Tiedemiehet ovat ensimmäistä kertaa sekvensoineet suurimman ihmisgenomien joukon yhdestä populaatiosta. Tämä mahtava yritys vaati 2636 islantilaisen DNA:n sekvensointia ja vertailua 104 000 muun ihmisen osittaisten sekvensojen kanssa. Useiden tärkeimpien löydösten joukossa tietojoukko viittaa siihen, että 'ihmiskunnan isä' - viimeisin yhteinen miespuolinen esi-isämme - eli 174 000-321 000 vuotta sitten. Katso videota. Tiedemiehet ovat ensimmäistä kertaa sekvensoineet suurimman ihmisgenomien joukon yhdestä populaatiosta. Seuraavaa tutkimusta varten sekvensoitiin 2636 islantilaisen DNA: ta - ja verrattiin niiden osittaisiin sekvensseihin 104 000: lla muulla ihmisellä. Se paljasti ihmisen evoluutiota. Tutkijat pitävät Islantia kultakaivoksena geneettisen tutkimuksen tekemiseksi. Maan perusti pieni ryhmä eurooppalaisia uudisasukkaita noin 1 100 vuotta sitten, ja se pysyi eristyksissä seuraavat tuhat vuotta. Koska Islannin väestöllä on hyvin vähän geneettistä monimuotoisuutta, tutkijat voivat löytää geneettisiä variantteja, jotka lisäävät sairauksien riskiä helpommin. Islannilla on myös vahva sukututkimus, koska historialliset asiakirjat ovat säilyneet hyvin. Tämä ajanjakso, joka perustuu ihmisen mutaatioiden laskelmiin, on ristiriidassa aiempien havaintojen kanssa, jotka väittävät, että kaikkien ihmisten isä eli noin 340 000 vuotta sitten. Tiedemiehet arvioivat nyt hänen ikänsä olevan 239 000 vuotta vanha, - mikä on lähempänä ihmiskunnan yleisimmää naispuolista esi-isää, jonka uskotaan eläneen 200 000 vuotta sitten. Tutkijat sanovat, että evoluutioon liittyvien oivallusten lisäksi tietojoukko auttaa heitä löytämään "muotoituneita geenejä", jotka luonnollisesti suojelevat harvinaisia ihmisryhmiä tietyiltä sairauksilta. Tähän mennessä työ on tuottanut lupaavia tuloksia, joiden avulla on pystytty tunnistamaan 20 miljoonaa geenivarianttia Islannin väestössä. Reykjavikissa sijaitsevan DeCode Genetics -yhtiön tiedemiehet ovat jo löytäneet näistä variaatioista geenejä, jotka lisäävät Alzheimerin taudin, maksan ja kilpirauhasen ongelmien riskiä. Tämä työ on osoitus ainutlaatuisesta voimasta, jonka sekvensointi antaa meille.
Tiedemiehet sekvensoivat suurimman joukon genomia yhdeltä kansakunnalta. Tiedot paljastavat yllättäviä geneettisiä mutaatioita islantilaisilla. Data paljasti myös, että ihmiskunnan isä on vanhempi kuin luultiin. Kahdeksan prosentilla väestöstä on geeni, joka ei toimi lainkaan. Tutkimuksessa löydettiin geenejä, jotka lisäävät Alzheimerin ja maksan sairauksien riskiä. Tiedemiehet sanovat, että tiedot auttavat heitä kehittämään parempia hoitokeinoja.