Ensimmäisen ratsuväen armeijan kokemus ja sen komentajien nousu armeijan huipulle vaikuttivat merkittävästi Neuvostoliiton sotaoppiin sodankäynnin aikana. Vaikka ratsuväkirykmentit hajotettiin Venäjän sisällissodan jälkeen, Punainen ratsuväki saavutti 14 divisioonaa ja 7 itsenäistä prikaatia vuonna 1929 ja huipentui 32 divisioonaan ja kahteen prikaattiin vuonna 1938, vaikka harvat niistä käytettiin nimelliseen voimaan. Vuodet 1939 ja 1940 kuluivat joukkojen massiivisissa uudelleenjärjestelyissä mekaanisiin ja panssarivaunujoukkoihin, joiden muodostumiseen vaikuttivat Espanjan sisällissota ja Ranskan taistelu ja niiden purkaminen pakotettiin kyvyttömyyden asianmukaisesti toimittaa ja hallita suuria muodostelmia. Ratsuväen rooli kasvoi odottamattomasti, kun mekaaniset joukot kärsivät takaiskuista Puolalla vuonna 1939 ja Suomessa vuosina 1939-1940
- Mitä?