Kun Qing-dynastia romahti vuonna 1912, vasta perustettu Kiinan tasavalta joutui kriittiseen tilanteeseen suojellaksensä vasta saamansa rajansa. Sekä Tiibet että Ulko-Mongolia julistivat itsenäisyytensä Kiinasta, mutta Kiinan tasavalta ei tunnustanut niitä. Sen vuoksi Kiinan tasavalta keskittyi vahvistamaan valtaansa Kiinan alueilla ja kieltäytyi laajentumispolitiikasta. Kiinan tasavalta kuitenkin joutui kohtaamaan Japanin laajentumisen painetta vuonna 1915, ja 21 vaatimusta aiheuttivat yleisen levottomuuden. Se kohtasi myös voimakasta vastustusta Neuvostoliitosta, joka myös omaksui laajentumispolitiikan, mikä johti vuoden 1929 raja-aseeseen.
- Mitä? Neuvostoliiton ja Japanin sekaantuminen Kiinan asioihin ja länsimaisten johtajien kompromissien puute japanilaisesta ja venäläisestä ekspansionismista vaikeuttivat työtä, koska Venäjällä oli etuja Xinjiangissa ja Japanin hyökkäyksessä Koillis-Kiinaan vuonna 1931. Samaan aikaan Kiinan sisällissota esti myös mahdollisen Kiinan laajentumisen yritykset.