Suuri Moravia sai lyhyeksi aikaa vallan uudesta Bohemian ruhtinaskunnassa Bořivojin kuoleman jälkeen vuonna 888/890, kunnes vuonna 895 hänen poikansa Spytihněv yhdessä Slavník-prinssi Witizlan kanssa vannoi uskollisuutta Itä-frankkilaiselle kuninkaalle Arnulfille Kärntenistä Regensburgissa. Hän ja hänen nuorempi veljensä Vratislaus hallitsivat sitten Keski-Bohemiaa Prahan ympärillä. He pystyivät suojelemaan valtakuntaansa unkarilaisilta, jotka murskivat itäfrankkilaisen armeijan Pressburgin taistelussa vuonna 907.
Unkarin valloituksessa Karpaattien laaksossa. Unkarin läsnäolon erottamana Bysantin alueesta, Böömin ruhtinaskunta oli itsenäinen valtio, vaikka se oli edelleen Itä-Frankian varjossa; herttuat maksoivat kunnianosoitusta Baijerin herttuille rauhansopimuksen vahvistamisen vastineeksi. Vratislausin poika Wenceslaus, joka hallitsi vuodesta 921, hyväksyttiin jo Böömin heimoliiton päälliköksi; hänen täytyi kuitenkin selviytyä naapurinsa Baijerin herttua Arnulfin ja hänen mahtavan liittolaisensa Saksin kuningas Henrik I: n vihamielisyydestä. Wenceslaus säilytti herttuakunnan valtansa alistumalla kuningas Henrikille vuonna 929, minkä jälkeen hänen veljensä Boleslaus murhasi hänet.