Kirjoita jatko-osa tälle kappaleelle - 70-luvulla eKr. sisällissodan jälkeen Sulan aristokraattisen puolueen ja Mariuksen ja Cinnan kannattajien jäännösten välillä roomalainen populisti Quintus Sertorius kieltäytyi luovuttamasta Espanjaa Sullanin diktatuuriin. Hänen irtautumisensa aiheutti Sertorian sodan, jonka aikana Välimeren Gallian kelttiläiset valtiot joutuivat sotilaantuloihin ja pakotettuihin rekvisitointeihin Metellus Piuksen, Pompeius Magnuksen ("Pompeius Suuri") ja muiden roomalaisten komentajien sotilaallisten ponnistelujen tukemiseksi kapinallisia vastaan. Jotkut keltit, ehkä myös helvit ja Volcae Arecomici, tukivat Sertoriusta. Kun luopio roomalainen murhattiin, Metellus ja Pompeius pystyivät julistamaan voiton, ja Helvii ja Volcae pakotettiin luovuttamaan osan maistaan kreikkalaiselle kaupunkivaltiolle Massiliaan (nykyinen Marseilles), joka oli Rooman uskollinen itsenäinen liittolainen vuosisatojen ajan, sijaitsi strategisesti Rhône-joen suulla ja oli Pompeiuksen uskollinen kannattaja. Caesarin Gallia-sotien aikana yksikään Narbonesin maakunnan gallialaisista "civitatesista" ei liittynyt vuoden 52 eKr pan-gallilaiseen kapinaan.
, eivätkä osallistuneet vihamielisyystoimiin Rooman joukkoja vastaan. Helvian Valerii on itse asiassa avainasemassa Caesarin takaosassa Vercingetorixilta, joka lähetti joukkoja valloittamaan Helvian aluetta. Abbé Rouchier arvioi vuonna 1861 Vivarais-historiassaan, että Caesar, joka näki Helvian alueen strategisen hyödyllisyyden Rooman provinssin rajalla pitkin pääreittiä Keski-Gaulaan, kasvatti Valerii-väestöä korjaamalla Pompeiuksen heitä vastaan toteuttamat rankaisevat toimenpiteet. Caesar mainitsee maan takavarikoinnin "Bellum Civile" -teoksessaan, mutta jättää huomaamatta hänen uskollisten helviaanien ystäviensä toimet Roomaa vastaan 70-luvulla.