Kirjoittakaa jatkossa tämä kohta -, jossa vaaditaan jäsenvaltioita auttamaan kaikkia jäsenvaltioita, joihin kohdistuu aseellinen hyökkäys, käytettiin ensimmäistä ja ainoaa kertaa syyskuun 11. päivän hyökkäysten jälkeen, jonka jälkeen joukkoja lähetettiin Afganistanille NATO:n johtaman ISAF: n alaisuudessa. Järjestö on toiminut useissa muissa tehtävissä, kuten kouluttajien lähettämisessä Irakiin, avustamisessa merirosvoustoiminnassa ja vuonna 2011 Libyan lentokieltoalueen täytäntöönpanossa.
YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1973 mukaisesti. Sopimuksen 4 artiklaa, jossa vaaditaan vain neuvotteluja Naton jäsenten kesken, on käytetty viisi kertaa Irakin sodan, Syyrian sisällissodan ja Venäjän Krimin liittämisen jälkeen. Tämä liittäminen johti NATO-maiden voimakkaaseen tuomitsemiseen ja 5000 sotilaan uuden "piikkapään" -joukon perustamiseen tukikohtiin Virossa, Liettuassa, Latviassa, Puolassa, Romaniassa ja Bulgariassa. Vuoden 2014 Walesin huippukokouksessa Naton jäsenmaiden johtajat sitoutuivat ensimmäistä kertaa virallisesti käyttämään puolustukseen vähintään 2 prosenttia bruttokansantuotteestaan vuoteen 2024 mennessä, mikä oli aiemmin ollut vain epävirallinen suuntaviiva. Vuonna 2014 vain 3 NATO:n 30 jäsenestä saavutti tämän tavoitteen (mukaan lukien Yhdysvallat); vuoteen 2020 mennessä tämä oli kasvanut 11 jäseneksi. Vuonna 2020 puolustusmenot kasvoivat yhdessä 29 muussa kuin Yhdysvalloissa toimivassa jäsenvaltiossa kuusi vuotta peräkkäin, jolloin niiden keskimääräiset menot olivat 1,73% BKT:stä. NATO ei tuominnut vuoden 2016 puhdistuksia Turkissa. Turkin hyökkäys Syyrian kurdien asuttamiin alueisiin, Turkin puuttuminen Libyaan ja Kyproksen ja Turkin välinen merialueiden kiista ovat osoittaneet, että Turkin ja muiden Naton jäsenten välillä on tulossa erimielisyyksiä. NATO:n jäsenmaat ovat vastustaneet YK:n ydinaseiden kieltosopimusta, joka on yli 120 maan tukema sitova sopimus ydinaseiden täydellistä poistamista koskevista neuvotteluista.