Yhteenveto artikkelista:  Naurettavuus voi joskus ilmaantua omituisimmissa hetkissä. Neurotieteilijä Sophie Scottin mukaan avuton nauru on yksi kaikkein ymmärtäväisimmistä käytöksistämme, olipa kyseessä puhe tai kokous. Professori Scott paljasti äskettäisessä TED-puheessaan Vancouverissa, että nauru ei usein liity koomiseen arvoon, vaan suhteisiimme toisiin. UCL:n professori Sophie Scottin mukaan naurua käytetään usein välineenä sosiaalisessa sidoksessa, eikä reaktiona johonkin, jolla on komediaarvoa. BBC Future -kanavan David Robsonin mukaan Scottin tekemä tutkimus Nambian ihmisistä paljasti, että nauru on keskeinen kulttuurinen mekanismi, joka auttaa sosiaalisissa siteissä. Kun Scott pyysi alkuperäiskansoja ja englantilaisia kuuntelemaan toistensa äänitteitä ja kuvailemaan tunteita, nauru oli kaikkein tunnistettavin. "Ihmiset luulevat aidosti nauravansa enimmäkseen toisten vitseille, mutta keskustelussa se, joka nauraa eniten, on se, joka puhuu", hän kertoi BBC:lle. Lontoon yliopiston professorin tutkimuksen tavoitteena on erottaa toisistaan puhelinkeskustelun aikana käytetyt teeskentelevät naurut ja tahattomat naurut. Hän on tehnyt vapaaehtoisten aivokuvat - kuunnellessaan vastenmielisyyden ilmaisua, aitoa ja realistista naurua. Nauru aktivoi aivojen peilialueet, jotka matkivat muiden tekoja, ja hän sanoo, että tämä on syy siihen, miksi nauru voi olla niin tarttuvaa. Tähän mennessä hänen tutkimuksensa on osoittanut, että vapaaehtoiset pystyivät lähes aina tunnistamaan valheellisen naurun. Hän on myös havainnut, että vähemmän aitoja sävyjä on enemmän nenän kautta, ja vatsan nauru ei koskaan tule nenän kautta. Indiana State University -yliopiston tutkijat havaitsivat, että nauru voi vahvistaa immuunijärjestelmää jopa 40 prosenttia. Tutkimuksessa testattiin 33 tervettä naista. Puolet naisista katsoi yhdessä koomista videota, kun taas toiset katsoivat tylsää matkailua käsittelevää videota. Kun...
Professori Sophie Scottin mukaan nauru ei liity usein koomiseen arvoon. Keskustelussa se, joka nauraa eniten, on yleensä se, joka puhuu. Ihmiset nauravat 30 kertaa todennäköisemmin, jos he ovat jonkun toisen seurassa. Se aktivoi myös aivojen peilialueen - mikä selittää sen tarttuvuuden.