Rakovsky joutui polemiaan Romanian viranomaisten kanssa, kun häntä syytettiin julkisesti siitä, ettei hän bulgarina ollut isänmaallinen. Hän vastasi, että jos isänmaallisuus merkitsisi "rotuen ennakkoluuloja, kansainvälisiä ja sisällissotia, poliittista tyranniaa ja plutokraattista herruutta", hän kieltäytyi tunnistamasta itseään sen kanssa. Romanian talonpoikien kapinan syttyessä
Rakovski oli erityisen äänekäs: hän syytti kansallisliberaalien hallitusta väittäen, että se oli hyötynyt kapinan varhaisesta antisemitistisestä sanomasta ja tukahduttanut sen väkivaltaisesti siitä hetkestä lähtien, kun maanviljelijät alkoivat hyökätä maanomistajiin. Rakovsky tuki väitettä, jonka mukaan talonpoikien vallankumouksellisella merkitys oli Romanian yhteiskunnassa ja Itä-Euroopassa yleisesti ottaen, ja julkisti näkökulmansa sosialistisessa lehdistössä (kirjoitti aiheesta artikkeleita "România Muncitoare", "L'Humanité", "Avanti!", "Vorwärts" ja muille). Rakovsky oli myös yksi niistä toimittajista, joita epäillään liioittelevan suuresti kuolonuhrien kokonaismäärää kertomuksissaan: hänen arvionsa mukaan yli 10 000 talonpoikaa kuoli, kun taas hallituksen tiedot laskivat vain 421.