Täytä seuraava lause: Venäjän keisarinna Katariina ja Preussin kuningas Fredrik II aiheuttivat Seimin jäsenten ja kuninkaan välisen ristiriidan uskonnollisten vähemmistöjen, kuten protestanttien ja kreikkalaisten ortodoksisten, kansalaisoikeuksista, joiden asemat, jotka Varsovan liitto vuonna 1573 oli taannut, olivat huomattavasti huonontuneet. Katariina ja Fredrik julistivat tukensa "szlachtalle" ja sen "vapauksille", ja lokakuussa 1767 venäläiset joukot olivat kokoontuneet Varsovan ulkopuolelle Radomin konservatiivisen liiton tukena. Kuninkaan ja hänen kannattajiensa ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin suostutella venäläisten vaatimuksiin. Toimintavaiheessa
Repnin Sejmissä (nimetty epävirallisesti puheenjohtajana olleen Venäjän suurlähettilään Nikolai Repninin mukaan) kuningas hyväksyi viisi "iankaikkista ja muuttumattomia periaatteita", joita Katariina oli vannonut "suojelevansa koko ajan Puolan vapauksien nimissä": kuninkaiden vaali, "liberum veto" -oikeus, oikeus luopua uskollisuudesta ja nousta kapinaan kuningasta vastaan ("rokosz"), "szlachta" -yksinomainen oikeus pitää virkaa ja maata sekä maanomistajien valta talonpoikiensa yli. Näin ollen kaikki aateliston etuoikeudet ("kultaiset vapaudet"), jotka olivat tehneet Commonwealthin hallitsemattomaksi, takautuivat muuttumattomiksi kardinaalilaissa. Keisarinna Katariina henkilökohtaisesti takai Repnin Seimin hyväksymät kardinaalilait ja "uskonnollisten toisinajattelijoiden" oikeudet. Näillä säädöksillä Venäjä puuttui ensimmäistä kertaa virallisesti Kansainyhteisön perustuslaillisiin asioihin.