Stanisław Augustin vuonna 1788 kutsuma pitkän aikavälin sejmi tunnetaan nimellä Suuri eli Neljänvuotinen sejmi. Seimin merkittävin saavutus oli 3. toukokuuta annetun perustuslain hyväksyminen, joka oli ensimmäinen modernin Euroopan ensisijainen julistus valtion ylimmästä laista. Ranskan vallankumouksen vastustajat syyttivät uudistusmielistä, mutta maltillista asiakirjaa Ranskan tasavallan ylemmän aateliston konservatiivisista piireistä ja Katariina II: stä, joka oli päättänyt estää vahvan tasavallan uudestisyntymisen. Aateliston Targowica-liitto pyysi keisarinna apua, ja toukokuussa 1792 venäläinen armeija astui Kansainyhteisön alueelle. Puolustussota, jota Kansainyhteisön joukot taistelivat
Kun kuningas oli vakuuttunut vastarinnan turhuudesta, hän antautui liittymällä Targowican liittoon. Liitto otti hallituksen haltuunsa, mutta Venäjä ja Preussin hallitus järjestivät ja tekivät vuonna 1793 Kansainyhteisön toisen jakoon, joka jätti maan kriittisesti pienentyneen alueen, joka oli käytännössä kykenemätön itsenäiseen olemassaoloon.