Yhteenveto artikkelista:  Valko, joka ui satoja kilometrejä pitkin afrikkalaista jokea - kääntyessään väärään suuntaan 17 miljoonaa vuotta sitten - auttaa valaistamaan ihmisen evoluution avainhetkeä. Palaeontologit löysivät nykyajan nokkavalasten esi-isän fossiiliset jäännökset eräästä Kenian Turkanan karkeimmista aavikkoalueista. Se on antanut tutkijoille mahdollisuuden määrittää, milloin Itä-Afrikan maisema alkoi muuttua, kun Maajoukon laakson ympärillä alkoi nousta ylös. Tämä 17 miljoonan vuoden vanha fossiili - on kenialaisesta valaasta. Se kertoo, milloin itä-Afrikan tektoninen nousu alkoi. Se muutti alueen ilmastoa. Tämä oli ratkaiseva hetki ihmisen evoluutiossa, koska se loi kuivat avoimet elinympäristöt, jotka johtivat apinalaisille esi-isillemme kävelemään pystyssä ensimmäistä kertaa. He sanovat, että jos valas on matkustanut niin pitkälle sisämaahan joessa, alueen on täytynyt olla paljon kosteampaa, paljon tasaisempaa ja metsän hallitsema. Se on luultavasti yksi ihmisbiologian omituisimmista piirteistä - että naiset tietyllä iällä menettävät lisääntymiskyvyn. Mutta tiedemiehet ovat havainneet, että tappajavalaat - lajit, jotka ovat eronneet ihmisistä lähes 94 miljoonalla vuodella - kärsivät myös vaihdevuosista. Löytö voisi antaa vihjeitä siitä, miksi vaihdevuodet kehittyivät. Lajien lisääntymiskykyä vähentävän piirteen kehitys on pitkään hämmentänyt biologia, ja on olemassa useita teorioita siitä, miksi se ilmeni ihmisillä. Nyt Exeterin ja Yorkin yliopistojen tutkijaryhmä on saattanut selvittää, mikä aiheuttaa vaihdevuodet - ainakin tappajavalaiden kohdalla. He ovat havainneet, että se vapauttaa vanhemmat, kokeneemmat naaraat johtamaan perheensä etsimiseen ruokaa ja siten lisää koko ryhmän kykyä selviytyä. Tulokset saattavat nyt auttaa selittämään, miksi vaihdevuodet alkoivat ihmisryhmissä - se antoi vanhemmille naisille mahdollisuuden jakaa tietämystään ja auttaa huolehtimaan...
Kenialaisen Turkanan aavikolta löydettiin nokkovalasfossiili. Merieläimen jäännökset löydettiin 500 kilometrin päässä merestä. Sen uskotaan uineen ylös muinaista Anza-joetta, - kääntyessään väärään suuntaan. Samaan aikaan Itä-Afrikka olisi ollut tasaisempi, kostea ja metsän peitossa. Tiedemiehet sanovat tämän merkitsevän avainhetkeä ennen kuin maisema alkoi nousta. Tämä aiheutti kuivuuden ja metsän vähenemisen. Tutkijat sanovat, että se johti siihen, että siellä elävät apinat kehittivät kaksijalkaisen kävelyn.