Kirjoita jatko-osa tähän kappaleeseen.
Ensimmäinen armeija ajoi Lanrezacin viidettä armeijaa takaa. Kuitenkin 30 mailia Pariisista ja ennakoiden kohtaamista Ranskan viidennen armeijan kanssa (komensi Lanrezac), varovainen Bülow pysäytti toisen armeijansa etenemisen ja määräsi Kluckin suoran tuen. Kluck oli äskettäin Bülow'n alaisuudessa, kun Bülow nimitettiin saksalaisen oikeanpuolen komentajaksi. Kluck protestoi tätä käskyä Bülow'lle ja Moltke'lle, koska hän halusi siirtyä Lanrezacin vasemman siiven ohi, mutta se hylättiin ja hänelle määrättiin tukemaan Bülow'n hyökkäystä Lanrezaciaa vastaan. Tähän mennessä aggressiivinen Kluck oli edistänyt 1. armeijansa hyvin etelään von Bülow'n asemasta 13 mailia pohjoiseen Pariisista. 30. elokuuta Kluck päätti siirtää joukkonsa itään Pariisista hylkäämällä Schlieffen-suunnitelman kokonaan. Vaikka hän oli turhautunut Bülow'n varovaisuudesta, Kluck käänsi 31. elokuuta armeijansa kaakkoon tukemaan toista armeijaa. Kluck loi 30 mailia pitkän aukon Saksan linjassa, joka ulottui Bülow'n pysähtyneen toisen armeijan suuntaan. Kriittisesti, siirto paljasti Kluckin oikean siiven Pariisin suuntaan, jossa (Kluckille tuntematon) kenraali Michel-Joseph Maunouryn uusi kuudes armeija oli sijoitettu. Ranskalaiset saivat tietää Kluckin kurssin muutoksesta 3. syyskuuta liittoutuneiden ilma-alusten raporttien ansiosta, ja tämä vahvistettiin riippumattomasti radion avulla. Seuraavat tapahtumat olivat ratkaisevia sodan tulevan kulun kannalta.