Обобщи статията:  През 1971 г. един физик концептуализира съществуването на четвърти фундаментален елемент в електронната верига, освен трите, които вече са били в употреба по това време. Името му беше Леон Чуа и той вярваше - по причини на симетрията - че допълнителен компонент един ден може да бъде конструиран, за да се свърже с резистора, кондензатора и индуктора. Нарече го "memristor", смес от думите памет и резистор. На нашите инженерни способности им бяха нужни 37 години, за да настигнат тази идея: първият мемристор беше построен от Хюлет Пакард през 2008. И днес, много изследователи вярват, че това може да предизвика революция в компютрите. Казано по-просто, мемристора може да означава края на електрониката, както я познаваме и началото на нова ера, наречена "ионна". Транзисторът, разработен през 1947 г., е основният компонент на компютърните чипове. Той функционира с помощта на поток от електрони, докато мемристора свързва електроните с йони или електрически заредени атоми. В транзистора, след като потокът от електрони е прекъснат от, да кажем, прекъсване на захранването, цялата информация се губи. Но мемисторът може да запомни количеството заряд, което е преминавало през него, и подобно на паметта, той ще запази данните, дори когато захранването е изключено. Това може да проправи пътя за компютри, които моментално ще се включват и изключват като електрическа крушка и никога няма да губят данни: оперативната памет, или паметта, вече няма да бъде изтрита, когато машината бъде изключена, без да е необходимо да се записва нещо на твърди дискове, както при сегашната технология. Но мемисторите имат друга фундаментална разлика в сравнение с транзисторите: те могат да избягат границите на двоичния код. Първоначално технологията ще се използва най-вече за създаване на супер-бързи чипове за памет, които съдържат повече данни и консумират по-малко енергия. Това само по себе си би направило обикновените компютри много по-мощни, но по-нататък мемристорът би могъл да поеме и обработката. Дженифър Ръп е професор по електрохимични материали в ЕТХ Цюрих, и тя работи с IBM за изграждане на машина, базирана на мемристор. Мемисторите, посочва тя,...
Мемисторът е нов тип електрически компонент, който може да революционизира електрониката. За първи път е концептуализиран през 70-те години, много преди да може да бъде построен. Изследователи от ETH работят с IBM в мемристорите за бъдещи компютърни устройства. Чиповете, базирани на мемистори, не се нуждаят от силиций, така че можем да видим компютри в прозорци, текстил или дори чаши за кафе.