L'estat modern d'Afganistan va començar amb les dinasties Hotak i Durrani al segle XVIII. A finals del segle XIX, l'Afganistan es va convertir en un estat tampó en el "Gran Joc" entre l'Índia Britànica i l'Imperi Rus. Després de la Tercera Guerra angloafgana el 1919, el país es va alliberar de la dominació estrangera, convertint-se finalment en el Regne d'Afganistan el juny de 1926 sota el rei Amanullah. Aquest regne va durar gairebé cinquanta anys, fins que el rei Zahir va ser derrocat i es va establir una república el juliol de 1973. El 1978, després d'un segon cop d'estat
L'Afganistan es va convertir en un estat socialista, provocant la guerra soviètica-afganesa en la dècada de 1980 contra els rebels mujahideen. El 1996 la major part de l'Afganistan va ser capturat pel grup fundamentalista islàmic, els talibans, que van governar la major part del país com un règim totalitari durant més de cinc anys. Els talibans van ser desposseïts del poder després de la invasió nord-americana el 2001, però encara controlaven una part significativa del país. La guerra de vint anys entre el govern i els talibans va arribar a un clímax amb l'ofensiva talibà de 2021 i la caiguda resultant de Kabul que va tornar als talibans al poder.