9. 6. 95 [] Euroopan yhteisöjen virallinen lehti N:o L 126/35 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 4 päivänä toukokuuta 1995, pitkäaikaisten kansallisten tukien järjestelmästä Suomen pohjoisten alueiden maataloudelle (Ainostaan suomenkielinen teksti on todistusvoimainen) (95/196/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymis- asiakirjan ja erityisesti sen 142 artiklan, ottaa huomioon tiettyjen perustamissopimuksen liitteessä II lueteltujen tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 827/68 ('), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakir- jalla, ja erityisesti sen 5 artiklan viimeisen alakohdan, sekä katsoo, että edellä mainitussa 142 artiklassa määrätään, että komissio antaa Suomelle ja Ruotsille luvan myöntää pitkäaikaisia kansallisia tukia sen varmistamiseksi, että maataloutta pidetään yllä pohjoisilla alueilla; mainitun artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio määrittää nämä alueet, tässä — määrittelyssä on aiheellista tämän päätöksen mukaisen järjestelmän hallinnon helpottamiseksi soveltaa analogisesti  vuoristoalueista ja eräiden epäsuotuisien alueiden maataloudesta 28 päivänä huhtikuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/268/ETY (?), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 80/666/ETY (?) ja asetuksella (ETY) N:o 797/85 (9), mukaista käytäntöä ja pitää kunta asiaankuuluvana hallinnoliisena yksikkönä; kuitenkin myös Mikkelin sekä osaa Kymen maaseutuelin- keinopiiriä ja ennen liittymistä voimassa olleen Suomen maataloustukia koskevan järjestelmän tilakoon mukaisessa tuessa määriteltyä vyöhykettä N:o 3 31 päivänä joulukuuta 1993 voimassa olleiden rajojen mukaisesti voidaan myös säilyttää asiaankuuluvana hallinnollisena yksikkönä, liittymisasiakirjan 142 artiklan 1 kohdassa määrätään, että määritettävät alueet käsittävät 62. leveyspiirin pohjoispuo- lella sijaitsevat maatalousalueet ja eräät kyseisen leveys- piirin eteläpuolella sijaitsevat lähialueet, joilla vallitsevat () EYVL N L 151, 30.6.1968, s. 16 () EYVL N:o L 128, 19.5.1975, s. 1 () EYVL N:o L 180, 14.7.1980, s. 34 () EYVL N:o L 93, 30.3.1985, s. 1 vastaavanlaiset — maatalouden — harjoittamisen — erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet; tässä määrittelyssä komission on otettava erityisesti huomioon alhainen väes- töntiheys, maatalousmaan osuus kokonaispinta-alasta ja ihmisravinnoksi — tarkoitettujen — peltokasvien — viljelyyn varatun maatalousmaan osuus käytetystä viljelypinta-alasta, edellä mainitut tekijät johtavat Suomen osalta luettelon määrittämiseen tässä päätöksessä määrättyjen osa-alueiden C Cn C pohjoinen, C; ja C, hallinnollisista yksiköistä; nämä hallinnolliset yksiköt ovat joko 62. leveyspiirin pohjoispuolella tai sitä lähellä olevia alueita, joilla vallit- sevat — vastaavanlaiset maatalouden =erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet, väestöntiheys on enintään 10 asukasta neliökilometrillä, käytetyn maatalousmaan osuus kunnan kokonaispinta-alasta on enintään 10 prosenttia ja ihmisravinnoksi — tarkoitettujen — peltokasvien — viljelyyn käytetyn maatalousmaan osuus on enintään 20 prosenttia; on aiheellista, että näiden alueiden ympäröimiä kuntia merkitään luetteloon, vaikka niiden ominaisuudet eivät olisikaan samanlaiset, näin määritelty pohjoinen alue on laajuudeltaan 1 417 000 hehtaaria käytetystä maatalousmaasta, mikä vastaa 55,5 prosenttia käytetyn maatalousmaan kokonaismäärästä Suomessa, komission tehtävänä on edellä mainitun 142 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritellä se vertailuaika, johon verrat- tuna maataloustuotannon kehitystä ja tuen kokonaistasoa tarkastellaan; käytettävissä olevien kansallisten tilastojen perusteella olisi vertailuajaksi vahvistettava vuodet 1991, 1992 ja 1993, paitsi lehmänmaidon ja naudanlihan osalta, joiden vertailuajaksi vahvistetaan vuosi 1992, jota on käytetty niin maitokiintiön vahvistamisessa kuin vertailu- ajaksi Suomen nautakarjan osalta ja joka on soveliaampi perusta, ja puutarha-alan osalta, jonka vertailuajaksi vahvistetaan vuosi 1993, jonka vuoden osalta tilastot ovat luotettavimmat; sitä vastoin mitä tulee tuen kokonaista- soon, jonka arvioinnissa ero Suomen ja yhteisön tukitason välillä on otettava huomioon, vertailuaikana olisi pidettävä vuotta 1993, jolloin liittymisen vaikutukset eivät vielä vaikuttaneet hintoihin, selkeyden vuoksi on aiheellista ilmoittaa sekä tuotantovo- lyymi että tuen määrä tuotetta kohti mainituilta vuosilta,