words: 8.4.2011 Europeiska unionens officiella tidning L 94/31 KOMMISSIONENS BESLUT av den 7 april 2011 om förlängning av övergångsperioden för förvärv av jordbruksmark i Lettland (Text av betydelse för EES) (2011/226/EU) EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av anslutningsfördraget för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, med beaktande av anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cy- pern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, särskilt bilaga VIII kapitel 3, med beaktande av Lettlands begäran, och av följande skäl: I anslutningsakten från 2003 föreskrivs att Lettland, på de villkor som fastställs i akten, under en sjuårsperiod efter anslutningen, som löper ut den 30 april 2011, får fortsätta att förbjuda att jordbruksmark förvärvas av fy- siska personer och juridiska personer från andra EU-med- lemsstater som inte är bosatta eller registrerade eller har en filial eller agentur i Lettland. Detta är ett tidsbegränsat undantag från den fria rörligheten för kapital som fast- ställs i artiklarna 63—-66 i fördraget om Europeiska unio- nens funktionssätt. Övergångsperioden får bara förlängas en gång och med ytterligare tre år. Lettland begärde den 6 december 2010 att övergångs- perioden för förvärv av jordbruksmark förlängs med tre år. Det främsta motivet till övergångsperioden var behovet av att trygga jordbruksverksamhetens socioekonomiska villkor efter införandet av den inre marknaden och över- gången till den gemensamma jordbrukspolitiken i Lett- land. Framför allt var syftet att minska farhågorna för de konsekvenser en liberalisering av jordbruksmarksförvär- vet kunde få för jordbrukssektorn, beroende på de stora skillnaderna i markpriser och inkomster jämfört med Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal, Finland, Sverige och Förenade kungariket (ne- dan kallade EU-15). Övergångsperiodens syfte var också att för bönderna underlätta återlämnandet och privatise- ringen av jordbruksmark. Kommissionen har redan beto- nat vikten av att ovannämnda jordbruksreform är slut- förd, när den föreskrivna övergångsperioden löper ut. Så sker i kommissionens rapport Översyn av övergångsbestäm- melserna om förvärv av jordbruksmark och skog i anslutnings- fördraget från 2003 (!) av den 16 juli 2008 (nedan kallad halvtidsöversynen). Enligt Eurostats uppgifter är priserna på jordbruksmark i Lettland lägre än motsvarande priser i EU. Att försälj- ningspriserna på jordbruksmark helt skulle konvergera var inget som förväntades eller uppfattades som ett nöd- vändigt villkor för att avsluta övergångsperioden. De tyd- liga prisskillnaderna mellan Lettland och EU-15 är dock av en sådan storleksordning att de kan utgöra ett hinder för en friktionsfri utveckling mot priskonvergens. Liksom för prisnivåerna på jordbruksmark visar Eurostats uppgifter att det fortfarande finns ett gap mellan Lettland och EU-13 när det gäller BNP per capita, uttryckt i köp- kraftspariteter. I förhållande till invånarnas köpkraft är således Lettlands nuvarande priser på jordbruksmark höga. Den lettiska jordbrukssektorn har också fortfarande sämre konkurrenskraft än EU-15, till vilket kommer fi- nansieringsproblem och höga räntor på kommersiella lån för köp av jordbruksmark (15 26 per år under 2009 en- ligt de lettiska myndigheternas uppgifter). Den 1 januari 2010 stod jordbruksmark för 37,7 26 av landets totala areal och skogsmark för 45,8 2, enligt de lettiska myndigheternas uppgifter som hämtats från sta- tens markbyrå. År 2007 ägdes 62 96 av jordbruksmarken av jordbrukare och 26,6 4 var arrenderad. Även om jordbruksmarken i Lettland i huvudsak redan är i privat ägo, så är återlämnandet av jordbruksmark och landrefor- men fortfarande inte avslutade på landsbygden. (!) KOM(2008) 461 slutlig, 16.7.2008.